Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Jána Kubiša v Helénskej republike
v dňoch 8. - 9. novembra 2006

Plenárne rokovanie ministrov Kubiša a Bakoyannis bolo venované bilaterálnym otázkam a problematike Kosova. Počas pracovného obeda boli prediskutované vybrané témy európskej agendy: ústavná zmluva, rozširovanie EÚ vo väzbe na Turecko a cyperskú otázku, Schengen a európska susedská politika. 
	
Bilaterálne vzťahy 
Obojstranne bola konštatovaná ich dobrá úroveň a absencia otvorených otázok zásadného významu. Ministri sa zhodli na potrebe zintenzívniť politický dialóg na vysokej politickej úrovni, ako aj expertné konzultácie s cieľom využívať blízkosť stanovísk k mnohým otázkam zahraničnej a európskej politiky, ktorá medzi SR a GR existuje. Za oblasť s najväčším deficitom spolupráce boli zhodne označené obchodno-ekonomické vzťahy. Partneri ocenili dobrú spoluprácu na pôde BR OSN a vyjadrili záujem o pokračovanie príslušnej komunikácie aj po ukončení nestáleho členstva GR v závere roku 2006.  
	
Minister Kubiš ocenil skutočnosť, že deň pred rokovaním v Aténach došlo k stretnutiu predsedov vlád SR a GR R. Fica a K. Karamanlisa v Bratislave, kde sa grécky partner zúčastnil podujatia Európskej ľudovej strany (dialóg s ortodoxiou). Tlmočil záujem slovenskej strany realizovať stykovú aktivitu na úrovni prezidentov v Aténach v roku 2007 a návštevu predsedníčky GR parlamentu v nadväznosti na stretnutie šéfov parlamentov ČK EÚ v Bratislave (5/2007). Taktiež poukázal na význam práve prebiehajúcej misie gréckych podnikateľov na Slovensku (v Bratislave, Banskej Bystrici a Trnave), orientovanej na rozvoj spolupráce v oblasti finančníctva, priemyslu a high-tech. Grécku stranu vyzval na zvýšenie objemu investícií do slovenskej ekonomiky, kde Atény zastávajú až 49. miesto, čo nezodpovedá výkonnosti gréckej ekonomiky. Rovnako navrhol vytvoriť „business fórum“ podnikateľských subjektov ako náhradu za dlhodobo nefunkčnú medzivládnu komisiu. Minister Kubiš zdôraznil, že pri hľadaní priestoru na zintenzívnenie ekonomickej spolupráce by sme sa nemali zamerať iba na tradičné oblasti ako sú cestovný ruch a poľnohospodárstvo, ale aj na sektory s vyššou pridanou hodnotou a moderné technológie, kde si už v súčasnosti obe strany tiež majú čo ponúknuť. Minister sa zaujímal o príčinu zrušenia OBEO pri ZÚ GR v Prahe, ktoré pokrývalo aj slovenskú reláciu. Požiadal o transfer gréckych skúseností (formou medziministerských konzultácií) z oblasti hospodárskej diplomacie vzhľadom na uskutočnenú integráciu príslušnej sekcie ministerstva obchodu do štruktúry MZV GR. Napokon potvrdil reformný kurz novej vlády SR, osobitne záujem SR o vstup do eurozóny k 1.1.2009. GR strane tiež poďakoval za otvorenie pracovného trhu pre občanov SR od 1.5.2006. Na záver tejto časti rozhovoru minister Kubiš tlmočil svojej partnerke pozvanie na návštevu Bratislavy.		

	Ministerka Bakoyannis vyslovila súhlas s návrhom na vytvorenie tzv. business fóra. K otázke zrušenia OBEO pri ZÚ GR v Prahe upresnila, že išlo o jeho integráciu do štruktúry ZÚ v rámci všeobecnejšieho zámeru, aby si ekonomickú dimenziu zahraničnej politiky osvojili všetci diplomati pôsobiaci v zahraničí na čele s veľvyslancom. Ministerka taktiež iniciatívne oznámila, že grécka strana súhlasí so zriadením HK SR v Pireu, čo by malo byť (po určitých prieťahoch na GR strane) v najbližšej dobe aj formálne notifikované. 

Kosovo 
Diskusia na tému bola obohatená o poznatky ministra Kubiša z návštevy Moskvy, z ktorej priletel priamo do Atén (zároveň tlmočil osobný pozdrav prezidenta Putina ministerke), ako aj z nedávneho stretnutia s vedúcim UNMIK a predsedom vlády Kosova  v Bratislave. Ministerka Bakoyannis oznámila, že J. Rückera a A. Čeku príjme v Aténach 17.11. a rovnako plánuje stretnutie s C. Bildtom 13.11. 
	
Minister Kubiš informoval o pozícii SR k rokovaniam o statuse Kosova. Zdôraznil, že SR sa do zverejnenia príslušného návrhu SGSR Ahtisaariho k téme nebude oficiálne vyjadrovať nad rámec doterajších postojov. Minister poukázal na dôležitosť zachovania jednoty Kontaktnej skupiny, čo je podmienkou jednoty na pôde BR OSN. Osobitne treba usilovať o jednotu v rámci EÚ, na pleciach ktorej zostane manažment Kosova v poststatusovom období. Upozornil na vyhlásenia ruského prezidenta Putina počas návštevy prezidenta SR v Moskve, kde explicitne uviedol, že Rusko nepodporí žiadne riešenie, ktoré nebude odsúhlasené aj srbskou stranou a ktoré nebude v súlade s medzinárodným právom. Potenciál priamych rokovaní stále nie je vyčerpaný. Minister taktiež informoval, že premiérovi Čeku v Bratislave tlmočil, že jeho stanovisko o vypuknutí nepokojov v Kosove ako možnej reakcie na prípadné oddialenie statusu vo väzbe na aktuálny vývoj v Srbsku (nová ústava, voľby) môže byť medzinárodným spoločenstvom chápané aj ako pokus o vydieranie, ktoré nemá šancu na úspech. Minister upozornil aj na ďalší rozmer kosovskej problematiky, a to uplatňovanie princípu kolektívnych práv pre tamojšiu srbskú menšinu. Ministerka reagovala súhlasne, uviedla, že kolektívne práva neuznáva ani GR. Minister taktiež upozornil na nebezpečenstvo vzniku komplexu „nového Blízkeho Východu či Trianonu“ na strane Belehradu, hoci na druhej strane nízka účasť v referende o novej srbskej ústave indikuje slabý záujem voličov o otázku Kosova, ktoré bolo fakticky stratené už v roku 1999. Vo vzťahu k Srbsku minister napokon objasnil postoj SR v otázke obnovenia rokovaní o SAA (po voľbách, v závislosti od spolupráce s ICTY).
	
Ministerka Bakoyannis zhrnula pozíciu Grécka k statusu Kosova nasledovne: Ide nielen o jednu z priorít zahraničnej politiky GR, ale aj o jej osobnú prioritu po nástupe do funkcie (2/2006). Hoci sa rozhodnutie o podobe statusu nezadržateľne blíži, jeho parametre ostávajú nejasné. Návrat k štátoprávnej úprave z minulosti nie je možný. Na druhej strane, Kontaktnou skupinou definovaný časový rámec ukončenia procesu je umelý a neproduktívny. Rozhodne treba počkať na uskutočnenie volieb v Srbsku, tlak na uzavretie procesu pred ich konaním považuje za kontraproduktívny (posilnenie radikálnych subjektov). Od novej srbskej vlády Grécko o.i. očakáva, že povzbudí kosovských Srbov k účasti v administratívnych štruktúrach Kosova. Atény sa tiež zasadzujú za jasné definovanie prechodného obdobia tzv. fázovitej nezávislosti, vrátane zachovania veľmi silnej medzinárodnej prítomnosti v poststatusovom Kosove.  	
	
Euroagenda
V reakcii sa otázku ministra Kubiša ministerka Bakoyannis priblížila pozíciu Atén k EÚZ. GR podporuje politickú integráciu EÚ (GR bolo jednou z prvých ČK, ktoré ratifikovali EÚZ). Únia musí byť inštitucionálne efektívna tak, aby mohla hovoriť jednotným a silným hlasom aj smerom navonok. Pokiaľ ide o obdobie reflexie, nemôžme si dovoliť stratiť ďalší rok, pretože „čas sa kráti“. GR preto očakáva od DE PRES jasný postoj a konkrétne návrhy, vrátane pripravovanej deklarácie, v ktorej by ČK európskej verejnosti odkomunikovali seriózny záujem o doriešenie otázky. 

	V rámci diskusie o európskej susedskej politike minister Kubiš informoval o prioritách SR, osobitne vo vzťahu k Ukrajine a jej eurointegračným ambíciám, ktoré sú na Ukrajine široko zdieľané, i keď rozlične artikulované vnútropolitickým spektrom (na rozdiel od disonancií ohľadom členstva v NATO). Minister poukázal na potrebu vyslania jasných povzbudzujúcich signálov voči Kyjevu, čo je pre väčšiu ČK EÚ stále v rovine politického tabu. Explicitne zdôraznil, že z pohľadu SR rozširovanie EÚ nekončí v JVE. V súvislosti s regiónom západného Balkánu potvrdil podporu jeho integračnému procesu, vyzdvihol najmä šance HR. 

	Ministerka Bakoyannis sa zmienila o hodnotiacej správe EK o TR, ktorú považuje za objektívnu a vyváženú. Zároveň je sklamaná z reakcie Ankary na jej obsah. Ďalšiu diskusiu o európskej perspektíve TR predpokladá ako dlhú a náročnú, aj vzhľadom na nárast skepsy v niektorých ČK. Hoci GR podporuje plnoprávne členstvo Ankary v EÚ, nemôže akceptovať dlhodobé nedodržiavanie záväzkov z prístupového procesu, či už ide o dobrosusedské vzťahy (spomenula demarkáciu hranice v egejskej oblasti a spor o charakter ortodoxného patriarchátu v Istanbule) alebo prístup voči jednej ČK (ratifikácia Dodatkového protokolu k tzv. Ankarskej dohode). Atény odmietajú kalkuláciu Ankary so zhovievavosťou ČK EÚ vzhľadom na akési špecifiká TR, ktoré by jeho prístupový proces mali odlíšiť od iných ašpirantov na členstvo. Záväzky platia pre všetkých a v rovnakej miere, v prípade ich neplnenia treba počítať aj so sankciami. Na otázku ministra Kubiša o ich charaktere ministerka uviedla napr. neotvorenie vybraných kapitol, resp. neuzavretie už otvorených na určité obdobie, priebežný monitoring a periodické vyhodnocovanie progresu v špecifikovaných oblastiach a pod. Zároveň upozornila na sémantický rozdiel medzi prerušením (suspension) a zmrazením (freezing) prístupových rokovaní s tým že GR podporuje druhú opciu. Poukázala aj na neľahkú pozíciu Atén vo vzťahu k domácej verejnosti, ktorej sa len ťažko vysvetľuje podpora integračných ambícií „nekooperatívneho“ TR. Vo vzťahu ku kompromisnému návrhu FI PRES vyjadrila sklamanie nad jeho odmietnutím zo strany TR, každopádne ho označila na mŕtvy a vyslovila sa za prípravu kvalitného „plánu B“. K cyperskej otázke uviedla, že v súčasnom období by mala EÚ citlivo podporovať implementáciu opatrení na zblíženie oboch komunít. Ministri si v tejto súvislosti vymenili názory na činnosť riadiaceho výboru PHARE, ktorý schvaľuje projekty na severe CY. Obojstranne bolo zdôraznené, že prednostné sú tie projekty, ktoré budú napomáhať zbližovaniu a nie ďalšiemu odcudzovaniu rozdelených cyperských komunít pri rešpektovaní vlastníckych práv. Minister Kubiš tiež vyjadril znepokojenie nad faktom, že COM neprihliadala k názorom a postojom dotknutého členského štátu EÚ (CY). Minister Kubiš k téme vzťahov EÚ-TR jasne doplnil, že SR podporuje pokračovanie rokovaní s TR a dúfa, že kompromisný návrh FI PRES bude prijatý. Ankaru by sme nemali „stratiť“, pretože v opačnom prípade by sme mohli stratiť vplyv aj na širší región. 

	K problematike Schengenu minister Kubiš zdôraznil záujem SR o vstup v pôvodne ohlásenom termíne a poukázal aj na psychologický moment vnímania prípadného odloženia vstupu slovenskou verejnosťou, ktorá má skúsenosti so životom za „železnou oponou“. Ministerka Bakoyannis uviedla, že GR podporuje vstup „nových“ ČK do Schengenu v pôvodnom termíne vrátane alternatívy využitia technicky zdokonaleného systému SIS I+ (tzv. portugalsky návrh) 

	GR strana taktiež potvrdila, že doposiaľ neprijala rozhodnutie o (ne)zavedení prechodného obdobia na voľný pohyb pracovných síl z nových ČK – BG a RO.

Záver

V priebehu oficiálnej návštevy ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky v Grécku boli prerokované otázky bilaterálnej a ekonomickej spolupráce, problematika západného Balkánu, európskej agendy s dôrazom na prístupový proces Turecka do EÚ, ako aj na vývoj v zbližovaní rozdelených cyperských komunít. 

Návšteva ministra ZV SR v GR prispela k lepšiemu pochopeniu gréckych pozícií v otázke západného Balkánu ako aj celkovému pohľadu na aktuálny vývoj v riešení statusu Kosova. V dialógu s gréckou stranou sa potvrdili veľmi blízke stanoviská v otázke riešenia statusu Kosova ako aj v riešení cyperskej otázky. 
	
Zlepšujúcu sa úroveň bilaterálnych vzťahov potvrdzuje aj pripravenosť gréckej strany zintenzívniť stykové aktivity najvyšších ústavných činiteľov SR a GR (prezidenta SR v GR a predsedníčka parlamentu GR v SR) v roku 2007. 

Návšteva poukázala na nové možnosti rozvoja spolupráce medzi SR a GR a potvrdila dobré perspektívy jej zintenzívnenia do budúcnosti.