Title: HOP sa dňa 1
Author: MZV SR
Last saved by: MZV

Informácia o priebehu a výsledkoch prvého zasadnutia Konventu o budúcnosti Európy v Bruseli dňa 28.2.2002

Dňa 28.2.2002 sa v Bruseli konalo inauguračné zasadnutie Konventu o budúcnosti Európy (ďalej Konvent), na ktorom sa zúčastnili predstavitelia vlád a parlamentov členských i kandidátskych krajín EÚ, ako aj zástupcovia ďalších európskych inštitúcií. Konvent bol ustanovený na základe Laekenskej deklarácie, ktorú odsúhlasila Európska rada v decembri 2001. Kandidátske krajiny sa zúčastňujú na práci Konventu v rovnoprávnom postavení ako členské krajiny s výnimkou možnosti zabránenia konsenzu, pokiaľ k nemu dospejú členské krajiny. Summit EÚ v Laekene poveril bývalého francúzskeho prezidenta Valéry Giscard d´Estainga vedením Konventu, funkciou podpredsedov boli poverení bývalí predsedovia belgickej a talianskej vlády Jean Luc Dehaene a Giuliano Amato. Dvanásťčlenné Prezídium je zložené zo zástupcov členských krajín a európskych inštitúcií, celkový počet členov Konventu je 103. Miestom rokovania je Brusel. Rokovania sú prístupné prostredníctvom televíznej a internetovej siete širokej verejnosti v priamom prenose.
Vzhľadom na to, že návrh procedurálnych pravidiel fungovania Konventu dostali jeho členovia len tesne pred začatím prvého zasadnutia Konventu, neboli na tomto stretnutí predmetom rokovania. Členovia Konventu majú možnosť zaslať svoje pripomienky Prezídiu, o samotných pravidlách sa bude rokovať na nasledujúcom zasadnutí v dňoch 21. a 22.3.2002.
Po ukončení plenárneho zasadania Konventu sa uskutočnilo neformálne stretnutie predstaviteľov kandidátskych krajín s cieľom hľadať možnosť zjednotenia pozícií kandidátov a predloženia ich spoločného návrhu k procedurálnym pravidlám. Česká delegácia sa podujala zosumarizovať pripomienky ostatných kandidátskych krajín a predložiť Prezídiu spoločný návrh týchto krajín.

Priebeh podujatia
Rokovanie Konventu otvoril súčasný predseda Európskej rady (ER) španielsky premiér José Maria Aznar, predseda Európskeho parlamentu (EP) Pat Cox, predseda Európskej komisie (EK) Romano Prodi a predseda Konventu Valéry Giscard d'Estaing.
J.M.Aznar vo svojom prejave zdôraznil, že Európska únia musí prehodnotiť svoju úlohu v zmenenom svete a jej členovia by mali jasne definovať, čo chcú spoločne dosiahnuť. V jej ďalšom vývoji je potrebné zohľadniť dve základné myšlienky integračného procesu: dosiahnutie rovnováhy medzi jednotou a rôznorodosťou Európy. Podľa Aznara je budúcnosť Európy v „pluralistickej konštitucionalizácii“. Privítal skutočnosť, že o budúcnosti EÚ sa diskutuje formou Konventu a vyjadril nádej, že po dobrých skúsenostiach z prípravy Charty základných práv EÚ bude práve tento spôsob prípravy reformy transparentný a efektívny. Konvent a Európska Rada by mali svojim synergickým pôsobením dosiahnuť pokrok v procese rozhodovania v rámci EÚ.
Pat Cox vyjadril nádej, že rokovania Konventu budú úspešné. Ako zdôraznil, ide o projekt skutočne kontinentálneho rozmeru, na ktorom budú mať zásluhu všetci jeho členovia. Atribútmi Konventu sú podľa Coxa otvorenosť, transparentnosť a kreativita. Úlohou konventu bude aj vytvorenie permanentného dialógu s jednotlivými národmi, štátmi, regiónmi, sociálnymi partnermi a občianskymi združeniami. Dôležitým faktorom sa musí stať dialóg s občanmi, ktorých je potrebné vypočuť. Práca Konventu bude intenzívne sledovaná verejnosťou aj vďaka využitiu internetu. V súvislosti s obsahom reformy zdôraznil, že bude potrebné zachovať všetko, čo slúžilo v prospech EÚ, avšak je nutné vyhnúť sa prílišnému konzervativizmu. EP zohrá v tomto procese aktívnu rolu.
Romano Prodi vo svojom prejave vyjadril názor, že základnou otázkou diskusie o budúcom fungovaní EÚ nie sú technické reformy mechanizmov, pravidiel a inštitúcií. Členovia Konventu sa budú musieť zamyslieť nad tým, akou by sa EÚ mala stať v budúcnosti. K tomu je podľa Prodiho potrebné jasné vymedzenie právomocí, väčšinové hlasovanie, verejná diskusia a hlasovanie ľuďmi volených zástupcov o všetkých návrhoch zákonov a súhlas EP v otázkach daní. Rovnako je nutné zrevidovať systém rozhodovania v únii. Vyslovil sa za nutnosť prijať ústavu, ktorá by položila základ Európy ako politickej entity, pričom je však nutné zachovať jedinečný charakter európskej integrácie ako zoskupenia národov a štátov. Cieľom EÚ nie je vybudovať superštát. Záverom zdôraznil, že EÚ nemôže byť založená na pravidlách jej veľkých a starých členov, pretože EÚ je úniou menšín.
Valéry Giscard d'Estaing vyzval prítomných k snahe o dosiahnutie širokého konsenzu v prerokúvaných otázkach, aby spoločne vytvorili „duch Konventu“. Členov Konventu nazval „konventistami“ a charakterizoval ich ako skupinu žien a mužov zhromaždených za účelom vypracovania spoločného projektu, ktorých princípom existencie je ich jednota. Vyzval ich, aby sa nepovažovali len za hovorcov tých, ktorí ich nominovali, ale aby sa osobným pričinením podieľali na spoločnom výsledku. Podľa V.G.d'Estaingna je Konvent prvou príležitosťou od stretnutia v Mesine v roku 1955, keď majú tí, čo prijímajú rozhodnutia, možnosť a dostatok času na hĺbkovú úvahu o budúcnosti Európy. Neúspech Konventu by mal za následok „pokračovanie nejasností obklopujúcich európsky projekt“ a po rozšírení počtu členov by EÚ nemohla ďalej efektívne riadiť dianie na kontinente. Naopak, úspech Konventu bude znamenať novú kapitolu v európskej histórii, ktorá o 25 alebo 50 rokov umožní Európe, aby bola súčasnými či budúcimi veľmocami braná na svetovej scéne rovnocenne. V druhej časti vystúpenia predstavil program a pravidlá fungovania Konventu. Harmonogram prác Konventu možno rozdeliť na tri fázy. Prvou z nich je fáza vypočutia názorov najrôznejších aktérov. Pôjde o zistenie pozícií nielen členov, ale aj širokej verejnosti. Internetová komunikácia bude kľúčovým nástrojom na sprostredkovanie takýchto názorov. V druhej etape pôjde o hľadanie odpovedí na Laekenské otázky (transparentnosť a efektívnosť fungovania EÚ, zjednodušenie zmlúv, ústava, rozdelenie kompetencií). Treťou fázou bude formulovanie záverov, výsledkom by mala byť zrozumiteľná zmluva. Ak sa podarí dosiahnuť v návrhoch konsenzus, bude to znamenať veľmi silný signál pre Medzivládnu konferenciu 2004, ktorá bude rozhodovať o budúcom usporiadaní EÚ. Mandát Konventu je na jeden rok.
Po slávnostnom otvorení pokračovalo pracovné rokovanie Konventu. Predsedajúci predstavil členov Prezídia a načrtol plán práce na budúce rokovanie. Prvou témou bude okruh otázok týkajúci sa očakávania občianskej spoločnosti od únie, úloha národných parlamentov a rozdelenie kompetencií medzi úniou a národnými štátmi. Presnejšie tematické vymedzenie bude členom Konventu zaslané neskôr.

Diskusia - zhrnutie príspevkov
V diskusii vystúpili obaja podpredsedovia Konventu G.Amato a J.L.Dehaene. G.Amato sa dotkol témy sociálne spravodlivej Európy, inštitúcií, ktoré by lepšie slúžili záujmom občanov, lepšie definovanej úlohy Európskeho parlamentu a národných parlamentov, ako aj jasnejšieho rozdelenia kompetencií medzi úniou, štátmi a regiónmi. Za dôležité považuje zachovanie rôznorodosti v rámci zjednotenej Európy. J.L.Dehaene, ktorého úlohou je komunikácia v rámci tzv. Fóra (Fórum bolo zadefinované v Laekenskej deklarácii, pričom ide o participáciu širokej občianskej spoločnosti na diskusii o budúcnosti Európy), formuloval vlastnú predstavu jeho fungovania. Vzhľadom na to, že nejde o organizáciu a Fórum nebude mať žiadne pevné štruktúry, komunikácia prostredníctvom internetu bude mimoriadne dôležitá. Prezídium vyzvalo zúčastnené krajiny, aby si vytvorili národné fóra, ako aj „mládežnícke konventy“. Z vystúpenia však nevyplynulo, akým spôsobom sa takéto fóra či konventy majú etablovať.
Prvým vystupujúcim z pléna bol maďarský vládny predstaviteľ, minister zahraničných vecí J.Martonyi. Zdôraznil, že hoci rozšírenie únie môže byť faktorom, ktorý podmienil reformu EÚ, hlavným dôvodom je globalizácia, ktorej výzvam súčasné inštitúcie EÚ nezodpovedajú. V rozšírení únie vidí šancu na jej posilnenie. Kandidátske krajiny nebudú v Konvente vystupovať ako jeden blok, ale budú plne integrované do jeho činnosti a ich prínos bude substanciálny.
Parlamentná delegátka za Cyprus E.Mavrou považuje kontakt s občanmi za najdôležitejší faktor pri diskusiách o budúcnosti EÚ. Je preto potrebná transparentnosť procesu a dôsledná informovanosť širokej verejnosti. Vyslovila sa za jednotný výstup z Konventu.
Holandská europoslankyňa H.Maij-Weggen vyzvala svojich kolegov z národných parlamentov, aby využívali infraštruktúru Európskeho parlamentu na svoju prácu v rámci Konventu. Zdôraznila, že prítomní účastníci nie sú len predstaviteľmi jednotlivých krajín, ale sú aj reprezentantmi Európy, ktorú je potrebné „posunúť vpred“. Navrhla redukovať počet Laekenských otázok (ktorých je až 60) na niekoľko nasledovných okruhov: úloha národných parlamentov, rola EÚ vo svete, rola EÚ v členských krajinách, vzťah EP a národných parlamentov, demokratické transparentné štruktúry. Víta ustanovenie Fóra, ktoré má priblížiť diskusiu občanom.
Vládny predstaviteľ Írska R.MacSherry pripomenul, aby sa v nezabudlo na to, že EÚ je „úspešný projekt“ (success story). V mene írskej vlády víta účasť kandidátskych krajín a očakáva ich konštruktívne príspevky. Je dôležitá modernizácia únie, nie je však vhodné ju nanovo budovať. Vyslovil sa za zachovanie národných štátov, ktoré budú vždy v centre záujmu EÚ.
Fínsky parlamentný zástupca K.Kiljunen zdôraznil fakt, že integrácia Európy prebieha na základe iných historických skutočností a v inom čase, ako tomu bolo v prípade Spojených štátov amerických. Preto by nebolo vhodné prirovnávať zjednocovanie Európy procesu, ktorý prebiehal na americkom kontinente pred dvesto rokmi, ako to niekedy zaznieva. Podmienky integrácie sú odlišné, treba brať do úvahy faktor globalizácie a na tom stavať budúcu podobu EÚ.
Český vládny predstaviteľ minister zahraničných vecí J.Kavan vystúpil s príspevkom v mene kandidátskych krajín (vystúpenie bolo vopred dohodnuté na stretnutí vládnych zástupcov členských i kandidátskych krajín), v ktorom žiadal Konvent o zastúpenie týchto krajín v Prezídiu. Táto požiadavka je legitímna vzhľadom na fakt, že predstavitelia kandidátskych krajín tvoria takmer polovicu delegátov (39). Ďalšia požiadavka sa týkala rokovacích jazykov. Rozšírenie simultánneho tlmočenia aj na jazyky kandidátskych krajín je technicky i finančne náročné, kompromisom by mali byť preklady závažných dokumentov a sumárov rokovaní Konventu do všetkých 11 oficiálnych jazykov kandidátov.
Predstaviteľka za Národnú radu SR poslankyňa I.Belohorská vo svojom príspevku požiadala Konvent o budúcnosti Európy o vytvorenie rovnakých podmienok pre kandidátov aké majú členské krajiny. Poukázala na dôležitosť historickej príležitosti vstupu SR do EÚ, ktorú by súčasná generácia nemala premeškať, naznačila možnosti príspevku slovenskej vedy k riešeniu celoeurópskych problémov.

Záver
Konvent sa konal v dynamickej atmosfére. Fakt, že procedurálne pravidlá, ako aj agenda rokovania neboli známe dostatočne v predstihu, bol kritizovaný zo strany viacerých delegácií. Diskusia z pracovnej časti zasadnutia naznačila, že Konvent by sa mal najprv zaoberať základnými otázkami - akú Európsku úniu si želajú občania, čo očakáva od Konventu občianska spoločnosť, viac demokracie, transparentnosti a efektívnosti vo fungovaní EÚ. Otázky deľby kompetencií sú viac technického charakteru a mali by byť diskutované až v neskoršej etape.
Rozdelenie ročného mandátu Konventu na tri fázy - vypočutie názorov, hľadanie odpovedí a sumarizácia výsledkov - boli vo všeobecnosti pozitívne prijaté. Osobitne bola vyzdvihnutá dôležitosť Fóra, teda zapojenie občianskej spoločnosti do celoeurópskej diskusie.