Author: hesekova
Last saved by: sulik
Company: MPSVaR

Správa
o súčasnom stave sociálno-ekonomickej úrovne v jednotlivých regiónoch Slovenska a pripravovaných opatreniach na odstraňovanie sociálno-ekonomických rozdielov v jednotlivých regiónoch do konca volebného obdobia

Úvod

	Sociálno-ekonomická situácia obyvateľstva v jednotlivých regiónoch Slovenska je závislá od miery nezamestnanosti, rastu reálnych miezd, dostupnosti trhu práce,  mobility za prácou, zloženia obyvateľstva. Rok 2003 priniesol pozitívne trendy vo viacerých indikátoroch sociálnej situácie. Miera zamestnanosti vzrástla v priemere za rok o 1,8 %, pričom zamestnanosť rástla vo všetkých krajoch. Priemerná miera evidovanej nezamestnanosti klesla zo 17,9 % v roku 2002 na 15,2 %. Až 85,5 % osôb ubudlo z evidencie nezamestnaných z iných dôvodov ako vyradením pre nespoluprácu, pričom takmer dve tretiny z úbytku nezamestnaných smerovalo na trh práce. Potvrdzuje to aj fakt, že s poklesom miery nezamestnanosti klesol v priebehu roka aj počet osôb poberajúcich dávku sociálnej pomoci. Prostredníctvom nástrojov aktívnej politiky trhu práce, programov a projektov bolo aktivizovaných takmer 52 % z priemerného počtu evidovaných nezamestnaných, pričom dôraz bol presunutý z neúčinných dotačných nástrojov na investície do rozvoja ľudského kapitálu nezamestnaných.
 
	Po čiastkových úpravách v roku 2003 sa vláda podujala na komplexnú revíziu sociálnej politiky a politiky trhu práce. Nový systém sa začal uplatňovať v praxi v priebehu roku 2004. Výsledkom rozsiahlej reformy v previazaní s reformnými krokmi iných rezortov má byť vyšší udržateľný ekonomický rast sprevádzaný rastom zamestnanosti a reálnej životnej úrovne pre široké vrstvy obyvateľstva. Od roku 2005 sa očakáva aj výraznejší rast reálnych miezd a vyplývajúc z nového valorizačného mechanizmu aj rast reálnej hodnoty dôchodkov. Za podmienky zachovania smerovania hospodárskej politiky majú byť nasledujúce roky priaznivé z hľadiska vývoja sociálnej situácie občanov Slovenska pri presadzovaní trendu znižovania rozdielov medzi jednotlivými regiónmi.	 

	Predložený materiál analyzuje stav jednotlivých regiónov Slovenska z hľadiska rôznych ukazovateľov a predkladá prehľad už uplatňovaných ako aj pripravovaných opatrení na elimináciu rozdielov.

Súčasný stav sociálno-ekonomických disparít medzi krajmi a okresmi v Slovenskej republike
	Ukazuje sa, že za obdobie uplatňovania systematických reformných krokov vlády sa rozdiely v sociálno-ekonomickej situácii regiónov nezvyšujú. Na rozdiel od verejnoprospešných prác, ktoré v minulosti znížili disparitu na trhu práce umelo a dočasne, súčasný mierne priaznivý vývoj by mohol byť udržateľný. Za indikátory sociálno-ekonomickej situácie obyvateľstva v jednotlivých regiónoch Slovenska sme si zvolili HDP na obyvateľa v príslušnom regióne ako aj ukazovatele trhu práce. Z analýzy vývoja HDP na obyvateľa vyplýva, že významné regionálne rozdiely existujú iba v porovnaní Bratislavy so zvyškom Slovenska. Ani tieto nie sú mimoriadne v porovnaní s disparitami medzi metropolitnými oblasťami a „vidiekom“ zistenými v zahraničí. Ukazovatele trhu práce poukazujú na výrazné rozdiely medzi regiónmi, avšak všetky ukazovatele zároveň poukazujú na pozitívny vývoj v čase vo všetkých regiónoch. Nezamestnanosť klesá vo všetkých krajoch a zamestnanosť rastie vo všetkých krajoch. Aj ukazovatele disparity naznačujú priaznivý, ale minimálne nezhoršujúci sa vývoj, čo sa týka regionálnych rozdielov.
HDP na obyvateľa
	HDP na obyvateľa v parite kúpnej sily (ďalej len PKS) rastie vo všetkých krajoch. HDP na obyvateľa v  kraji s hlavným mestom, ktorý je charakteristický lepšou infraštruktúrou, koncentráciou univerzít, výskumných centier, atď. - je podobne ako v iných krajinách podstatne vyšší než v ostatných krajoch. V Bratislavskom kraji HDP na obyvateľa dosahuje 227% celonárodného priemeru (údaj z roku 2001), rozdiely medzi regiónmi vo zvyšku Slovenska sa pohybujú na hranici štatistickej významnosti, hlavne keď zoberieme do úvahy, že pri výpočte ukazovateľa je použitá rovnaká úroveň cien pre všetky kraje, čo následne vedie k nadhodnoteniu rozdielov v životnej úrovni jednotlivých krajov. Hoci ŠÚSR nezverejňuje údaje o hladine a vývoji cien v regiónoch, empirickým pozorovaním je možné zistiť výrazné cenové rozdiely medzi regiónmi, predovšetkým v prípade neobchodovateľných komodít.
Pre porovnanie v tabuľke uvádzame niektoré hodnoty z krajín EÚ (z roku 2001):

Ukazovatele trhu práce a sociálnej situácie
Nezamestnanosť
	Z grafu 2 jasne vyplýva, že od roku 2001 sa miera nezamestnanosti znížila vo všetkých krajoch a zároveň dochádza aj k zníženiu intra-regionálnych disparít (najmä v Bratislavskom, Trnavskom a Banskobystrickom kraji). Priemerná miera nezamestnanosti sa v roku 2003 pohybovala v rozpätí od 3,94% v Bratislavskom kraji po 22,05,8 % v Banskobystrickom, čo predstavuje rozdiel 18,1 percentuálnych bodov ( v roku 2001 to bolo 19,1 p.b.). Medzi okresom s najvyššou (30,09% v Rimavskej Sobote) a najnižšou (2,83% v Bratislave III) priemernou mierou nezamestnanosti bol rozdiel 27,3 percentuálnych bodov (v roku 2001 to bolo 30,9 p.b). Kraj s najväčším rozpätím okresných mier nezamestnanosti je Banskobystrický kraj, s najmenším rozpätím 3,69 p. b. Bratislavský kraj.
	Miera disparity meraná rozdielom medzi najvyššou a najnižšou mierou nezamestnanosti v kraji/okrese ako aj štandardnou odchýlkou v poslednom období taktiež nerastie (je znázornená v grafoch 3 a 4). Pozorujeme dramatický avšak krátkodobý pokles v miere disparity medzi krajmi i okresmi v miere disponibilnej nezamestnanosti v druhej polovici roku 2000, keď boli zavedené masívne verejnoprospešné práce (ďalej len VPP). Vidíme však, že VPP neviedli k udržateľnému zníženiu nezamestnanosti ani k udržateľnému zníženiu rozdielov v nezamestnanosti. Už začiatkom roku 2001 sa miera disparít vrátila na úroveň pred zavedením VPP. 
	Podobne, dramatický pokles v miere disparity na úrovni okresov pozorujeme aj na prelome roku 2002 a roku 2003. Efekt sa v tomto prípade javí byť dlhodobejší. Na úrovni krajov je zmena k lepšiemu minimálna na hranici významnosti.

Pozn.: Znak vľavo v každom poli zobrazuje situáciu v decembri roku 2001 a znak vpravo situáciu v decembri 2003.
Pozn.: Používame sezónne očistené údaje | Pozn.: Používame sezónne očistené údaje
Pozn.: Používame sezónne očistené údaje | Pozn.: Používame sezónne očistené údaje
Zamestnanosť
	Ako je z nasledujúcich grafov zrejmé, v posledných dvoch rokoch evidujeme nárast miery zamestnanosti vo všetkých krajoch, pričom rozdiel medzi krajom s najvyššou a najnižšou mierou zamestnanosti sa znížil o 2 percentuálne body.

Mzdy
	V roku 2003 priemerná mesačná mzda v Bratislavskom kraji dosiahla 131,4% celonárodného priemeru, zatiaľ čo v Prešovskom kraji dosiahla priemerná mesačná mzda úroveň 80%. Avšak, pre absenciu údajov o cenovej hladine a jej vývoji na úrovni krajov nie je možné posudzovať vývoj disparít v životnej úrovni. Nárast ukazovateľa disparity v nominálnej mzde nevypovedá sám o sebe o náraste rozdielov v životnej úrovni medzi krajmi.

Poberatelia dávky sociálnej pomoci
	Od roku 2001 registrujeme aj pokles disparity v miere poberateľov dávky sociálnej pomoci (dnes dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke) k celkovému obyvateľstvu v kraji. Disparita meraná ako rozdiel medzi najvyšším a najnižším podielom poberateľov na obyvateľstve ako aj štandardnou odchýlkou má štatisticky významný klesajúci trend.

Záver
	Analýzy ukazujú, že existuje minimálne časová súvislosť medzi reformnými opatreniami vlády a mierne priaznivým vývojom regionálnych rozdielov v sociálno-ekonomickej situácii obyvateľstva. Ako z nasledujúcej kapitoly vyplynie, vláda už prijala a vykonáva niekoľko opatrení smerujúcich k podpore rozvoja zaostalejších regiónov a ďalšie takéto opatrenia chystá v rámci bežného plánu práce. Diskusia o sociálno-ekonomickej situácii by sa však mala skôr zamerať na dynamiku vývoja (napr. v oblasti zamestnanosti) v jednotlivých regiónoch a vytváraní podmienok pre maximálnu dynamiku. To neznamená, že sa regionálnym rozdielom netreba venovať, ale prílišný dôraz v politike a opatreniach na rozdiely medzi regiónmi môže nakoniec znamenať pokles dynamiky priaznivého vývoja všade a pestovania kultúry závislosti na transferoch v zaostalých regiónoch. Skúsenosti z EÚ nám dávajú viaceré varovné príklady.

Opatrenia na odstránenie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi
	Vláda SR už prijala rad opatrení, ktoré svojím charakterom napĺňajú cieľ vytvárať podmienky pre znižovanie sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi, hlavne v snahe odstrániť disparity na trhu práce. Niektoré z týchto opatrení sú už aplikované v praxi, v iných prípadoch sa očakáva uvedenie legislatívy do praxe v najbližšom období. Navyše, už teraz ležia na stole vlády ďalšie opatrenia, ktoré majú ďalej prispieť k vytvoreniu podmienok na dynamický rozvoj zaostalejších regiónov.
	Opatrenia smerujúce k vyrovnávaniu rozdielov medzi jednotlivými regiónmi Slovenska možno rozdeliť do oblastí:

1.	rozvoj infraštruktúry
2.	realizácia sociálno-ekonomických programov
3.	podpora mobility
4.	fiškálna decentralizácia

1. Rozvoj infraštruktúry

Rozvoj infraštruktúry vytvára v prvom rade podmienky na vyrovnávanie rozdielov. Za určitých podmienok môže obdobie výstavby infraštruktúrnych stavieb vytvárať pri využívaní miestnej pracovnej sily pracovné miesta, ktoré na toto prechodné obdobie môžu znižovať mieru nezamestnanosti. 
Rozvoj dopravnej infraštruktúry bude v období rokov 2004-2006 realizovaný na základe vládou schválených rozvojových programov, jedným z nich je aj Program priorít verejných prác na roky 2004 až 2006. Financovanie budovania dopravnej infraštruktúry bude prebiehať s použitím národných zdrojov vyčleňovaných každoročne v štátnom rozpočte aj za využitia finančných prostriedkov z fondov EÚ za účelom znižovania regionálnych disparít. Použitie prostriedkov z fondov EÚ bude podmienené súladom financovaných projektov so schváleným Operačným programom Základná infraštruktúra a Stratégiou Slovenskej Republiky pre Kohézny  fond 2004-2006.
	Prvoradým  v oblasti rozvoja dopravnej infraštruktúry je rozvoj nadradenej dopravnej infraštruktúry v pôsobnosti MDPT SR. Z pohľadu cestnej infraštruktúry ide o realizáciu Aktualizovaného nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest. Na základe zákona NR SR č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky, prešli od 1. 1. 2004 cesty II. a III. triedy do vlastníctva samosprávnych krajov. 
	V oblasti železničnej infraštruktúry sa jedná hlavne o modernizáciu železničných tratí, zvyšovanie traťových rýchlostí, elektrifikáciu a peronizáciu nástupíšť. 

Rozvoj dopravnej infraštruktúry v rámci čerpania finančných prostriedkov zo Štruktúrálnych fondov  - ERDF
	V rámci realizácie Priority 1 – Dopravná infraštruktúra  OP ZI ako súboru troch opatrení synergicky zo stratégiou Kohézneho fondu pre oblasť Dopravy sa kladie dôraz na komplexné zabezpečenie funkčnosti dopravného systému, jeho začlenenie do európskych dopravných štruktúr a na znižovanie negatívnych účinkov dopravy na životné prostredie. 
Priorita 1 – Dopravná infraštruktúra obsahuje tri opatrenia:
Opatrenie 1.1 – modernizácia a rozvoj infraštruktúry železničnej dopravy
Opatrenie 1.2 – modernizácia a rozvoj cestnej infraštruktúry
Opatrenie 1.3 – modernizácia a rozvoj infraštrukrúty leteckej dopravy 

Finančné alokácie na roky 2004-2006 pre Prioritu 1 – Dopravná infraštruktúra predstavujú 182, 42 mil. € v stálych cenách roku 1999 vrátane národného spolufinancovania. 
V oblasti rozvojových zámerov rezortu a opatrení schválených v rámci OP ZI sú navrhované na realizáciu  nasledovné projekty v jednotlivých druhoch dopravnej infraštruktúry. Počet projektov, ktoré budú podporené bude závisieť od nákladov na jednotlivé projekty a poradí, v ktorom budú predkladané MDPT SR až do vyčerpania alokovaných prostriedkov.
Železničná infraštruktúra
	Vybrané dopravné projekty v oblasti železničnej infraštruktúry, zaradené do zásobníka projektov pre Prioritu 1 – Dopravná infraštruktúra na obdobie roku 2004-2006:
•	Zvolen  - Banská Bystrica – elektrifikácia trate
•	Železničná stanica Prešov – peronizácia
•	Železničná stanica Poprad – Tatry – peronizácia
•	Žilina – Teplička – zriaďovacia stanica
•	Zvolen – Fiľakovo – elektrifikácia trate

Cestná infraštruktúra
	Vybrané dopravné projekty v oblasti cestnej infraštruktúry zaradené do zásobníka projektov pre Štrukturálne fondy na skrátené plánovacie obdobie rokov 2004-2006: 
•	R1 Rudno n/Hronom – Žarnovica – rýchlostná cesta
•	D1 Svinia – Prešov – diaľnica
•	R1 Žarnovica – Šášovské podhradie – rýchlostná cesta
•	R2 Ožďany – obchvat
•	R2 Figa – obchvat
•	I/67 Poprad – Matejovce – obchvat
•	R2 Zvolen – Pustý Hrad – Nerestica – rýchlostná cesta
•	R1 Žiar nad Hronom – obchvat

Letecká infraštruktúra
	Vybrané dopravné projekty v oblasti leteckej infraštruktúry zaradené do zásobníka projektov pre Štrukturálne fondy na skrátené plánovacie obdobie rokov 2004-2006: 
•	Poprad – Tatry – dodávka a inštalácia ochranného a bezpečnostného systému na letisku
•	Piešťany – dodávka a inštalácia ochranného a bezpečnostného systému na letisku
•	Sliač-  – dodávka a inštalácia ochranného a bezpečnostného systému na letisku
•	Košice – dodávka a inštalácia ochranného a bezpečnostného systému na letisku

Rozvoj dopravnej infraštruktúry v rámci čerpania finančných prostriedkov z Kohézneho fondu
	Rozvojové priority dopravnej infraštruktúry SR na roky 2004-2006 v rámci Kohézneho fondu sú definované v Stratégii Slovenskej republiky pre Kohézny fond  2004-2006. Sú orientované na výstavbu a modernizáciou dopravnej infraštruktúry na trasách multimodálnych paneurópskych koridorov. 
	Z Kohézneho fondu je na rozvoj dopravnej infraštruktúry predbežne alokovaná čiastka 254,85 mil. € v stálych cenách roku 1999. Z KF sa očakáva financovanie 80-85% oprávnených nákladov projektov, národné financovanie  bude minimálne na úrovni 15% oprávnených nákladov projektov. 
Železničná infraštruktúra
	Vybrané dopravné projekty v oblasti železničnej infraštruktúry zaradené do zásobníka projektov pre Kohézny fond na roky 2004-2006: 
•	modernizácia železničnej trate Trnava – Nové Mesto nad Váhom, II. časť Piešťany – Nové Mesto nad Váhom
•	modernizácia železničnej trate Žilina – Čadca, I. časť Žilina – Krásno nad Kysucou

Cestná  infraštruktúra
	Vybrané dopravné projekty v oblasti cestnej infraštruktúry zaradené do zásobníka projektov pre Kohézny fond na roky 2004-2006: 
•	diaľničný úsek D1 Mengusovce – Jánovce
•	diaľničný úsek Sverepec – Vrtižér, I. časť Sverepec – Považská Bystrica – Západ

Z pohľadu znižovania sociálno-ekonomických rozdielov medzi regiónmi sa ako veľmi efektívne javí byť budovanie cezhraničných diaľnic a rýchlostných komunikácií v prihraničných oblastiach, ktoré hraničia s oblasťou v susednom štáte s podstatne vyšším stupňom sociálno-ekonomickej rozvinutosti. Pozornosť sa sústreďuje na prípravu budovania cezhraničnej rýchlostnej cestnej infraštrutkúry v priestore Košice – Milhosť – Miskolc.
Realizácia projektov dopravnej infraštruktúry
Horeuvedené navrhované  projekty dopravnej infraštruktúry sú v rôznom štádiu rozpracovanosti a prípravy žiadostí o podporu zo ŠF alebo KF. Môžu byť realizované iba tie projekty, ktoré budú komplexne pripravené tak,  aby boli v súlade s požiadavkami definovanými s programových dokumentoch. Vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi budú riešiť aj projekty podporené z predvstupového nástroja  ISPA v  oblasti dopravy, ktoré  sú v štádiu  realizácie. V rámci tohoto nástroja sú realizované 4 projekty s celkovými nákladmi 316,2 mil.€, pričom príspevok ISPA je 172, 04 mil.€.

Budovanie informačnej spoločnosti 
	V rámci úlohy – „Budovanie informačnej spoločnosti“ prostredníctvom modernizácie telekomunikačných a informačných systémov s prioritným orientovaním sa na využívanie telematických a inteligentných dopravných systémov, sa v roku 2004 pokračuje na riešení štátnej objednávky inteligentných dopravných systémov. Ukončenie sa predpokladá v dvanástom mesiaci roka 2004, pričom realizácia výsledkov sa očakáva po roku 2004. 

Ochrana životného prostredia
	Projekty zamerané na ochranu životného prostredia tiež prispievajú k odstraňovaniu sociálno-ekonomických rozdielov medzi jednotlivými regiónmi Slovenska. Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky je sprostredkovateľským orgánom pre Operačný program základná infraštruktúra pre realizáciu priorít v oblasti životného prostredia. Oblasť Cieľ 1, kde je možné realizovať projekty v rámci tohoto operačného programu pokrýva oblasť celého Slovenska s výnimkou Bratislavského samosprávneho kraja.
	
Finančné alokácie opatrení v rámci Operačného programu základná infraštruktúra – Environmentálna infraštruktúra na roky 2004-2006 sú v bežných cenách 142 995 988 EUR, z toho 96 394 549 EUR bude zo zdrojov ERDF a 37 067 870 EUR bude tvoriť spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu z rozpočtovej kapitoly Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky.  Plánovaná finančná alokácia podľa opatrení je nasledovná:

Opatrenie č. 2.1: Ochrana racionálne využívanie vôd		61 361 512 EUR
Opatrenie č. 2.2: Ochrana ovzdušia – spolu				37 682 088 EUR
Opatrenie č. 2.3: Odpadové hospodárstvo				36 325 533 EUR
Opatrenie č. 2.4: Ochrana, zlepšenie a regenerácia 
 prírodného prostredia				 7 626 855 EUR

	Z Kohézneho fondu je na rozvoj infraštruktúry v oblasti životného prostredia predbežne alokovaná čiastka 254,85 mil. € v stálych cenách roku 1999. Z KF sa očakáva financovanie 80-85% oprávnených nákladov projektov, národné financovanie  bude minimálne na úrovni 15% oprávnených nákladov projektov. 

Projekty, ktoré predpokladáme, že sa budú uchádzať o podporu zo štrukturálnych fondov ako aj z Kohézneho fondu sú v procese prípravy a niektoré už boli predložené. 

Vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi budú riešiť aj projekty podporené z predvstupového nástroja  ISPA v  oblasti životného prostredia, ktoré sú v štádiu realizácie. Ich celkové predpokladané náklady sú 306, 84 mil.€. Rozloženie príspevkov ISPA na jednotlivé regióny je v tabuľke.

Rozloženie projektov po jednotlivých samosprávnych krajoch a objem príspevku ISPA na projekty v jednotlivých samosprávnych krajoch  

Projekt | Pitná voda | Kanál ČOV | Vzduch | BA | TT | TN | NR | ZA | BB | PO | KE | Rok | Grant % | Situácia
Trenčín | | x | | | | 3968366 | | | | | | 2000 | 50 | I
Nitra | | x | | | | | 5177100 | | | | | 2000 | 50 | I
Banská Bystrica | | x | | | | | | | 22734334 | | | 2000 | 50 | I
Komárno | | x | | | | | 4021850 | | | | | 2001 | 50 | I
Zvolen | | x | | | | | | | 5483525 | | | 2001 | 50 | I
Martin | | x | | | | | | 6024881 | | | | 2001 | 49 | I
Liptovský Mikuláš | | x | | | | | | 5260000 | | | | 2002 | 50 | I
Žilina | | x | | | | | | 9804000 | | | | 2002 | 50 | I
Považská Bystrica | | x | | | | | | 6150000 | | | | 2002 | 50 | I
JV Zemplín | x | x | | | | | | | | | 16527000 | 2002 | 70 | I
Veľký Krtíš | x | | | | | | | | 19600000 | | | 2002 | 70 | I
Tepláreň Žilina | | | x | | | | | 9000000 | | | | 2003 | 75 | I
Šaľa | | x | | | | | 14387961 | | | | | 2003 | 67,5 | I
Trnava | | x | | | 10193516 | | | | | | | 2003 | 53 | I
Košice | | x | | | | | | | | | 9859572 | 2003 | 50 | I
Humenné | | x | | | | | | | | 7974000 | | 2003 | 65 | I
Piešťany | | x | | | 6115000 | | | | | | | 2003 | 50 | I
Poprad | | x | | | | | | | | 11700000 | | 2003 | 75 | I
Projekty spolu | 2 | 16 | 1 | 0 | 16308516 | 3968366 | 23586911 | 36238881 | 47817859 | 19674000 | 26386572 |
Poradie | VIII. | VI. | VII. | IV. | II. | I. | V. | III. |

Vysvetlivky: I – implementácia

2. Sociálno-ekonomické programy 

Zákon o službách zamestnanosti obsahuje viaceré finančné príspevky, ktoré sú svojou povahou štátnou pomocou, poskytované sú na základe systémových pravidiel a sú nárokovateľné po splnení zákonom stanovených podmienok. Konštrukcia finančných príspevkov je navrhnutá tak, aby bola kompatibilná s príslušnými nariadeniami Európskej komisie o štátnej pomoci. 
Finančná stimulácia - výška príspevkov poskytovaných na samostatnú zárobkovú činnosť, zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie, zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a občanovi so zdravotným postihnutím na vykonávanie alebo prevádzkovanie samostatnej zárobkovej činnosti (chránenej dielne alebo chráneného pracoviska) je v jednotlivých regiónoch diferencovaná v závislosti od dvoch kritérií. Prvým je výška HDP na obyvateľa v porovnaní s referenčnou hodnotou Európskej únie a druhým priemerná miera evidovanej nezamestnanosti v okrese v porovnaní s celoslovenským priemerom ako motivácia okresov s vysokou mierou nezamestnanosti. 
Znamená to, že poskytované príspevky v okresoch, ktoré patria do regiónu, kde podiel hrubého domáceho produktu na obyvateľa nedosahuje 75 % hodnoty hrubého domáceho produktu na obyvateľa Európskej únie za posledné tri roky a s priemernou mierou evidovanej nezamestnanosti vyššou ako je celoslovenský priemer, sú vyššie ako v okresoch, ktoré tieto parametre nemajú. 

Zmyslom takto koncipovaných nástrojov je podnietiť vo vyššej miere tvorbu pracovných miest v týchto  okresoch.

Výška príspevkov poskytovaných podľa zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti

Výška príspevku na samostatnú zárobkovú činnosť
Príspevok | Bratislavský | SR bez Bratislavského kraja
Príspevok na samostatnú zárobkovú činnosť | kraj | Okresy s MNZ nižšou ako je MNZ SR | Okresy s MNZ vyššou ako je MNZ SR

Uchádzačovi o zamestnanie

0

19% z 24-násobku minim. CCP
(37 484 Sk)

26% z 24-násobku minim. CCP
(51 294 Sk)

Znevýhodnenému uchádzačovi o zamestnanie

18% z 24-násobku minim. CCP
(35 511 Sk)

27% z 24-násobku minim. CCP
(53 267 Sk)

36% z 24-násobku minim. CCP
(71 022 Sk)

Poznámka: Okresy s mierou nezamestnanosti (MNZ) – okresy s nižšou/vyššou mierou evidovanej nezamestnanosti ako je celoslovenský priemer v kalendárnom roku predchádzajúcom kalendárnemu roku, v ktorom sa poskytuje príspevok (v Sk).

Výška príspevku na zamestnávanie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie
Príspevok | Bratislavský | SR bez Bratislavského kraja
| Kraj | Okresy s MNZ nižšou ako je MNZ SR | Okresy s MNZ vyššou ako je MNZ SR

Príspevok na zamestnávanie 
znevýhodneného uchádzača
o zamestnanie

26% z CCP/6mesiacov
+
13% z CCP/6mesiacov

26%z CCP/9 mesiacov + 13% z CCP/6 mesiacov

26%z CCP/12 mesiacov + 13% z CCP/6 mesiacov

Poznámka:  Príspevok  na jedného znevýhodneného uchádzača o zamestnanie sa poskytuje mesačne.

Výška príspevku na zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na ich zachovanie
Príspevok | Bratislavský | SR bez Bratislavského kraja
| kraj | Okresy s MNZ nižšou ako je MNZ SR | Okresy s MNZ vyššou ako je MNZ SR

Príspevok na  zriadenie chránenej dielne alebo chráneného pracoviska a na ich zachovanie zamestnávateľovi, ktorý príjme do prac. pomeru občana so zdravotným postihnutím

18% z 24-násobku minimálnej CCP 
(35 511 Sk)
+
90% z preukázaných
dodatočných
nákladov
spolu najviac 75 % z 24-násobku minim. CCP 
(147 963 Sk)

27% z 24-násobku minimálnej CCP 
(53 267 Sk)
+
90% z preukázaných 
dodatočných
nákladov
spolu najviac 85 % z 24 násobku minim. CCP 
(167 691 Sk)

36% z 24-násobku minimálnej CCP
(71 022 Sk)
+
90% z preukázaných 
dodatočných
nákladov
spolu najviac 100 % z 24-násobku minim. CCP 
(197 284 Sk)

Poznámka: minim. CCP = minimálna celková cena práce

Výška príspevku občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti
Príspevok | Bratislavský | SR bez Bratislavského kraja
| kraj | Okresy s MNZ nižšou ako je MNZ SR | Okresy s MNZ vyššou ako je MNZ SR

Príspevok občanovi so zdravotným postihnutím na prevádzkovanie alebo vykonávanie samostatnej zárobkovej činnosti

18% z 24-násobku minimálnej CCP
(35 511 Sk)
+
90% z preukázaných
dodatočných
nákladov
spolu najviac 75 % z 24-násobku minim. CCP 
(147 963 Sk)

27% z 24-násobku minimálnej CCP
(53 267 Sk)
+
90% z preukázaných dodatočných
nákladov
spolu najviac 85 % z 24-násobku minim. CCP 
(167 691 Sk)

36% z 24-násobku minimálnej CCP
(71 022 Sk)
+
90% z preukázaných 
dodatočných
nákladov
spolu najviac 100 % z 24-násobku minim. CCP 
(197 284 Sk)

Poznámka: minim. CCP = minimálna celková cena práce

	K znižovaniu regionálnych disparít v oblasti zamestnanosti prispieva Európsky sociálny fond  prostredníctvom dvoch typov projektov v rámci skráteného programovacieho obdobia na r. 2004 - 2006, ktorými sú tzv. národné projekty a projekty dopytovo-orientované.
	  Koneční prijímatelia/koneční užívatelia definovaní v Doplnku programu SOP Ľudské zdroje  môžu čerpať finančné zdroje z prostriedkov ESF v rámci výziev na dopytovo-orientované projekty, ktoré sú od 20.5.2004 vyhlasované Riadiacim orgánom SOP Ľudské zdroje na príslušné opatrenia, ako aj profitovať z tzv. Národných projektov, kde je ako konečný prijímateľ definované Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny  ( NP I - Podpora zamestnávania nezamestnaných s dôrazom na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny na trhu práce, NP II - Podpora zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím, NP III - Vzdelávanie a príprava nezamestnaných pre trh práce, NP V - Aktivácia dlhodobo nezamestnaných s nízkou motiváciou odkázaných na dávku v hmotnej núdzi ). 
Finančné alokácie pre jednotlivé Národné projekty sú nasledovné:

NP I - Podpora zamestnávania nezamestnaných s dôrazom na dlhodobo nezamestnaných a znevýhodnené skupiny na trhu práce (1 120 289,016 SK)
NP II -  Podpora zamestnávania občanov so zdravotným postihnutím (377 877,150 SK)
NP III - Vzdelávanie a príprava nezamestnaných pre trh práce (420 012 SK)
NP V -  Aktivácia dlhodobo nezamestnaných s nízkou motiváciou odkázaných na dávku v hmotnej núdzi (526 857,156 SK)

	K zníženiu regionálnych disparít by mali napomôcť najmä aktivity realizované v rámci: 
•	Národných projektov, orientovaných na efektívne využívanie nástrojov aktívnej politiky trhu práce
•	Opatrenia 1.2 : Uľahčenie vstupu a návratu UoZ na trh práce s osobitným dôrazom na znevýhodnených UoZ  prostredníctvom podpory tvorby pracovných miest a SZČO, zameraného na zníženie regionálnych disparít v nezamestnanosti stimulovaním tvorby pracovných miest najmä v regiónoch s vysokou  mierou nezamestnanosti a stimulovanie zamestnávateľov k tvorbe pracovných miest pre znevýhodnených UoZ
•	Opatrenia 2.1 - Zlepšenie zamestnateľnosti skupín ohrozených sociálnym vylúčením, zameraného na potlačenie diskriminácie znevýhodnených skupín pomocou rozvoja odborných a sociálnych zručností nevyhnutných na opätovné začlenenie na trh práce
•	Opatrenia 1.3 : Rozvoj vzdelávania a prípravy UoZ s cieľom zlepšiť ich možnosti na trhu práce, ktoré predchádza dlhodobej nezamestnanosti a cieľom ktorého je zabrániť prílevu do dlhodobej nezamestnanosti zvyšovaním zamestnateľnosti UoZ prostredníctvom programov vzdelávania
•	Opatrenia 3.1: Prispôsobenie odbornej prípravy a vzdelávania požiadavkám spoločnosti založenej na vedomostiach, orientovaného na rozvoj odbornej pracovnej sily a súlad odborného vzdelávania so špecifickými kvalifikačnými potrebami na regionálnom trhu práce
•	Opatrenia 3.2: Zvýšenie rozsahu, zlepšenie a širšie poskytovanie ďalšieho vzdelávania s cieľom zlepšiť kvalifikáciu a adaptabilitu zamestnancov, orientovaného na rozvoj pracovnej sily najmä v prostredí malých  a stredných podnikov, ako aj rozvoj zručností osôb ohrozených nezamestnanosťou v súvislosti s nízkou úrovňou vzdelania.

Dňa 1.4.2004 bol zriadený rozhodnutím ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Fond sociálneho rozvoja (FSR). FSR bude realizovať z podpory ESF Národný projekt VI „Zvýšenie zamestnateľnosti skupín postihnutých a ohrozených sociálnym vylúčením prostredníctvom partnerstiev sociálnej inklúzie“ v rámci programového dokumentu SOP ĽZ. Národný projekt VI je zameraný na zvýšenie zamestnanosti sociálne exkludovaných skupín prostredníctvom partnerstiev sociálnej inklúzie, ktoré budú vznikať na rozličných územných úrovniach (obec, okres, obvod úradu práce, soc. vecí a rodiny, /samosprávny/ kraj), a ktorých cieľom bude identifikovať, pripravovať a realizovať programy prípravy na zamestnanie a zamestnávania pre sociálne najviac znevýhodnené obyvateľstvo, pre členov separovaných a segregovaných komunít.  
 FSR bude prijímateľom pomoci  z celého opatrenia 2.1 (teda 17. 108.683 EUR), i keď pôvodne sa plánovalo iba s alokovaním cca 5.000.000 EUR. S touto zmenou súvisí aj rozšírenie pôsobnosti FSR na celé územie Slovenska okrem Bratislavy. Projekt sa vo svojej pilotnej fáze bude realizovať v troch cieľových regiónoch – Banskobystrický, Košický a Prešovský kraj. Rozšírenie na úroveň NUTS II (okrem Bratislavy) predpokladá, že princípy FSR budú dodržané a  nové partnerstvá sociálnej inklúzie (chudobné regióny) budú identifikované na základe indexu deprivácie. Index deprivácie kvantitatívne a kvalitatívne meria absolútnu chudobu. 
Súhrnne sa predpokladá s realizáciou cca 500  mikroprojektov a podporou 25 partnerstiev sociálnej inklúzie. Prvá uzávierka predložených projektov partnerstva bude v júni 2004 (predpoklad, že financie zo štrukturálnych fondov nabehnú v predpokladanom termíne). Prvé podporené mikroprojekty na lokálnej úrovni sa predpokladajú v mesiacoch júl – august 2004. Na rok 2004 s predpokladá kontrahovanie cca 3 500.000 EUR pre cca 150 projektov.

Zákon o pomoci v hmotnej núdzi upravuje poskytovanie pomoci v hmotnej núdzi formou dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke, ktorých výška nie je viazaná na regionálne rozdiely, ale je pevne ustanovená v zákone. Po uplynutí dvoch rokov od vzniku nároku na dávku a na príspevky sa platiteľom dávky v hmotnej núdzi a príspevkov k dávke stáva obec, a to v prenesenom výkone štátnej správy pri zabezpečovaní základných životných podmienok, príspevku na zdravotnú starostlivosť, ochranného príspevku a aktivačného príspevku podľa § 12 ods. 8 a 9 zákona č. 599/2003 Z. z. Do originálnej pôsobnosti obce bude prechádzať vyplácanie aktivačného príspevku podľa § 12 ods. 3 a 4 uvedeného zákona a príspevku na bývanie, ktorých podmienky priznania a ich výšku ustanoví  všeobecne záväzným nariadením samotná obec. Pri originálnej pôsobnosti bude obec využívať vlastné finančné zdroje. 

	Nová koncepcia regionálnej podpory strategických investícií
	V materiáli, ktorý je momentálne v pripomienkovom konaní, sa navrhujú nové pravidlá pre poskytovanie investičných stimulov tak, aby verejné zdroje smerovali hlavne do zaostalých regiónov. 
	Zákon o investičných stimuloch definuje základný všeobecný rámec, v medziach ktorého je možné poskytovať investičné stimuly, pričom v prípadoch, keď sú splnené zákonom stanovené požiadavky na strategickú investíciu, ponecháva vláde právo rozhodnúť o poskytnutí investičného stimulu a jeho výške. Pravidlá pre regionálnu podporu strategických investícií majú byť záväzným sprievodcom pri tomto rozhodovaní.
	Podľa navrhovanej koncepcie sa budú v budúcnosti investičné stimuly poskytovať len do krajov s nadpriemernou mierou nezamestnanosti. Výnimku majú tvoriť investície gigantického objemu s významným dopadom na zamestnanosť, ktoré by Slovensko bez stimulu nezískalo, alebo investície do sektorov, kde treba zohľadniť efekty sieťových externalít (sektory s vysokým technologickým komponentom ako informačné technológie, nanotechnológie, biotechnológie atď.). Investičné stimuly by mali byť zamerané hlavne na kompenzáciu a zlepšenie nedostatočnej kvality produkčných faktorov (predovšetkým investície do ľudského kapitálu, jeho mobility a rozvoj infraštruktúry).
	Priemyselné parky
	Vláda taktiež plánuje investovať nemalé prostriedky na budovanie infraštruktúry priemyselných parkov, ktoré môžu slúžiť ako póly rozvoja pre celý okolitý región, v ktorom sa nachádzajú. Verejné prostriedky by mali aj v tomto prípade prioritne smerovať na podporu rozvoja priemyselných parkov v zaostalých regiónoch.
Rozvoj cestovného ruchu

Za účelom sociálno-ekonomického rozvoja regiónov bola MH SR navrhnutá Schéma podpory rozvoja cestovného ruchu v Slovenskej republike. Ide o poskytovanie pomoci de minimis na začatie realizácie poskytovania služieb cestovného ruchu novovzniknutým podnikateľom alebo existujúcim podnikateľom podnikajúcim v oblasti cestovného ruchu. Pomoc je určená na začatie podnikania alebo na rozšírenie a skvalitňovanie podnikania – poskytovanie služieb cestovného ruchu alebo činností, ktorých výsledkom sú kvalitatívne zmeny poskytovaných služieb v cestovnom ruchu.
Rozvoju regiónov môže napomôcť pomoc de minimis  na rozvoj spracovania a využívania domácej obnoviteľnej suroviny - dreva v súlade s cieľmi akčného programu „Drevo  -  surovina 21. storočia“. Pomoc je určená pre projekty, ktoré sú zamerané na spracovanie a využitie domácej obnoviteľnej suroviny - dreva. Miera spracovania a využitia disponibilnej drevnej suroviny sa zohľadňuje vo výške pomoci. 
Za oprávnené projekty v zmysle schémy  sú považované individuálne projekty, ktoré sú zamerané na nákup nových technológií, strojov, prístrojov a zariadení a výstavbu alebo rekonštrukciu prevádzkových priestorov za účelom spracovania a využívania disponibilnej suroviny – dreva. Okrem tejto podmienky pre poskytnutie pomoci musia byť splnené aj nasledujúce podmienky a to:
•	ekonomické prínosy projektu, (jasne vyčísliteľné kvantitatívnymi a kvalitatívnymi ukazovateľmi)
•	poskytnutá pomoc nesmie byť určená na výrobu komodít, ktoré sú v rozpore s platnými právnymi normami Slovenskej republiky a medzinárodným právom.

3. Podpora mobility pracovnej sily
	Mobilita pracovnej sily zohráva kľúčovú úlohu pri odstraňovaní rozdielov životnej úrovne medzi regiónmi. Voľný pohyb osôb medzi regiónmi pôsobí ako veľmi účinný, dlhodobý a systematický mechanizmus na vyrovnávanie rozdielov medzi regiónmi. Vláda SR podnikla patričné kroky a implementuje politiku, ktorá je zameraná tak na zvýšenie vnútornej mobility pracovnej sily ako aj medzinárodnej, predovšetkým prihraničnej mobility pracovnej sily:
	Vnútorná mobilita - príspevok na sťahovanie za prácou
	Príspevok na sťahovanie za prácou sa poskytuje ako náhrada preukázaných výdavkov súvisiacich so sťahovaním z miesta trvalého pobytu do miesta výkonu nového zamestnania, ak je miesto výkonu nového zamestnania vzdialené od miesta trvalého pobytu najmenej 30 km. Úmyslom je znižovať transakčné náklady spojené so sťahovaním a prekonať tak jednu z dôležitých finančných bariér vyššej mobility pracovnej sily. Príspevok sa poskytuje v prípade, ak pri zmene miesta výkonu nového zamestnania došlo k zmene miesta trvalého pobytu zamestnanca. Príspevok poskytuje príslušný úrad práce sociálnych vecí a rodiny raz za dva roky, jednorazovo, vo výške najviac 10 000 Sk. Príspevok poskytuje úrad uchádzačovi o zamestnanie vedenému v evidencii uchádzačov o zamestnanie najmenej 6 mesiacov. 
Vnútorná mobilita - podpora rozvoja výstavby nájomných bytov v dynamických regiónoch
	Z hľadiska mobility pracovnej sily je okrem odstraňovania transakčných nákladov nevyhnutná aj dostupnosť adekvátneho bývania. Nájomné byty, ktoré sú potenciálne vhodným prostriedkom na dočasné bývanie po presťahovaní do novej oblasti, na dočasné bývanie mladých rodín, ale aj dlhodobé bývanie sociálne odkázaného obyvateľstva, je zatiaľ výrazne podproporcionálne zastúpené v rámci slovenského bytového fondu. Verejné prostriedky na dotáciu v oblasti bývania na Slovensku sú momentálne rozptýlené na rad nástrojov, ktoré svojou súčasnou konštrukciou nie nutne prispievajú k napĺňaniu cieľov bytovej politiky – obnovy rovnováhy na trhu bývania a podpora sociálneho bývania. Bolo by žiaduce koncentrovať v rámci existujúceho rozpočtu na podporu bývania väčší objem prostriedkov na podporu nájomného bývania, predovšetkým v oblastiach s vysokou dynamikou rozvoja a rastom zamestnanosti. Zákon o Štátnom fonde rozvoja bývania už obsahuje paragraf o možnosti osobitne vyčleniť prostriedky na tento účel. V záujme napĺňania cieľa podpory bývania sociálne slabších by bolo vhodné v porovnaní so súčasným stavom výrazne znížiť podlahovú plochu bytu, na podporu obstarania ktorej sa verejné prostriedky poskytujú.
	Vnútorná mobilita – výkony vo verejnom záujme v doprave
MDPT SR pripravilo koncepciu objednávania výkonov vo verejnom záujme v autobusovej a železničnej doprave. V navrhovanej koncepcii je žiaduce podrobne rozviesť a následne implementovať mechanizmy a nástroje, ktoré efektívne a adresne zabezpečia, že verejné zdroje budú smerovať na podporu cestovania odkázaných skupín a podporia mobilitu pracovnej sily zo a v rámci zaostalých regiónov.
	Vonkajšia mobilita 
K vyššej externej mobilite by malo prispieť plánované vytvorenie systému služieb poskytovaných oddeleniami sprostredkovateľských služieb úradov práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré pomôžu uchádzačom o zamestnanie nájsť zamestnanie v členských štátoch EÚ, najmä v susediacich členských štátoch EÚ, ale aj vo vzdialenejších, najmä v tých, ktoré ponúkajú pracovné príležitosti pre Slovákov, či už trvalejšieho, sezónneho, resp. dočasného charakteru, napr. na britských farmách.
	Súčasťou sprostredkovateľských služieb úradov práce, sociálnych vecí a rodiny by mali byť:
-	príprava informačných aktivít a informačných letákov,
-	psychologická príprava na nové prostredie, nový pracovný režim a pracovné podmienky v cudzom prostredí,
-	vzdelávacie aktivity zamerané na prípravu na vykonávanie pracovnej činnosti v konkrétnom členskom štáte,
-	príprava metodiky pre úrady práce, sociálnych vecí a rodiny, aby postupovali jednotne a na rovnakej úrovni,
-	vypracovanie systému spolupráce úradov práce, sociálnych vecí a rodiny s agentúrami dočasného zamestnávania a s právnickými a fyzickými osobami vykonávajúcimi sprostredkovanie zamestnania za úhradu,
-	bilaterálne rokovania s členskými štátmi EÚ o spolupráci ministerstiev práce a centrál úradov práce, sociálnych vecí a rodiny pri podpore mobility Slovákov za prácou do týchto členských štátov EÚ. 

4. Fiškálna decentralizácia
	Nový systém financovania posilní samostatnosť a zodpovednosť územnej samosprávy pri rozhodovaní o použití verejných zdrojov na poskytovanie služieb občanovi. Podstatou tohto procesu je prechod od poskytovania dotácií územnej samospráve zo štátneho rozpočtu, na financovanie kompetencií prostredníctvom daňových príjmov.
	Priestor získava strategické myslenie na úrovni samospráv
	Je to pritom iba jeden krok z postupnosti krokov decentralizácie, ktorá bude pokračovať do budúcnosti presunom ďalších prostriedkov do rozhodovacej právomoci samospráv. Už v rámci systému, ktorý sa uvedie do praxe v roku 2005 budú mať samosprávy možnosť zvoliť si vlastné priority a venovať na ne príslušné prostriedky. V čoraz väčšej miere bude vytvorený priestor pre strategické myslenie predstaviteľov samospráv. Financovanie rozvojových projektov nebude centrálnym rozhodnutím kdesi za stolom v Bratislave, ale väčší priestor získavajú lokálna iniciatíva a projekty, pravda v závislosti od kvality lokálneho strategického a finančného manažmentu. Príklady zo súčasnosti (napr. Košický VÚC) naznačujú, že viac ako absolútny objem finančných prostriedkov práve lokálne vodcovstvo môže byť už za dnešných podmienok významným faktorom v presadzovaní dlhodobých rozvojových impulzov. Priestor pre dlhodobé rozvojové aktivity na úrovni samospráv sa bude iba rozširovať.
	Miestne dane ako nástroj rozvoja
	Hospodárenie s majetkom, vytváranie podmienok pre usídľovanie podnikov a podnikateľov, využitie ľudského a prírodného potenciálu katastrov obcí a územia VÚC, vytváranie verejno-súkromných partnerstiev, to sú predpoklady rozvoja a kvality života v obci. Pri prerozdeľovaní dane z príjmov fyzických osôb bude dominovať solidarita a spravodlivosť. Miestne dane, najmä daň z nehnuteľnosti však obce k rozvoju motivujú. Fiškálna decentralizácia totiž podstatne uvoľňuje samosprávam ruky pri určovaní sadzieb miestnych daní. Vyšší výnos nemusí automaticky znamenať vyššiu sadzbu. Vzniká teda priestor pre regionálnu fiškálnu konkurenciu.
	Kvalita verejných služieb nezávislá od rozvinutosti regiónu
Navrhovaná decentralizácia v oblasti verejných financií zabezpečuje, aby obce a VÚC mali približne rovnaký objem zdrojov na zabezpečenie verejných služieb bez ohľadu na to, či sa nachádzajú v ekonomicky silnom alebo slabom regióne. Tým tento návrh prispieva k znižovaniu rozdielov v daňovej sile regiónov. Cieľom nového systému je napríklad, aby obce mohli zabezpečiť deťom podobný prístup k materskej škole bez ohľadu na mieru nezamestnanosti na danom území, ale s ohľadom na štatisticky preukázateľný počet detí.