Author: Jakub
Company: Urad

Materiál o dovoze riečnych a námorných lodí z RF do SR
a reexporte námorných lodí do tretích krajín na účet zníženia zadĺženosti
 RF voči SR s návrhom finančnej návratnosti z vysporiadania pohľadávok
SR voči RF do štátnych finančných aktív SR

Úvod

	Predkladaný materiál smeruje k modernizácii a rozšíreniu lodného parku Slovenskej republiky ako aj k  zlepšeniu návratnosti finančných prostriedkov z vysporiadania pohľadávok SR voči RF do štátnych aktív  SR.

	Vodná doprava môže zohrať dôležitú úlohu v oblasti diverzifikácie zabezpečovania surovinových zdrojov pre potreby národného hospodárstva SR. Ide hlavne o možnosť alternatívne zapojiť sa do prepravy ropy z oblasti Kaspického mora, ktorú ťažia nadnárodné ropné spoločnosti. Kaspická ropa predstavuje konkrétnu alternatívu voči takmer monopolnému dovozu ruskej ropy a navyše umožní dosiahnuť vysoký nárast tranzitu do Českej republiky a iných krajín západnej Európy.	Preto takýmto spôsobom bude možné vyriešiť dva problémy:

1. 	diverzifikovať zabezpečenie surovinových zdrojov SR dovozom kaspickej ropy, čím sa obmedzí doterajšia úplná závislosť na rope z Ruskej federácie,
2. 	zvýšiť tranzitnú kapacitu ropovodu Družba  prepravovanou kaspickou ropou a tým docieliť vyššie príjmy z tranzitu ropy.

Celkový objem finančných prostriedkov na dovoz riečnych a námorných lodí z Ruskej federácie pre potreby slovenských organizácií v časovom horizonte rokov 2001-2004, resp. v dlhšom, predstavuje 221,628 mil. USD a na reexport 87,900 mil. USD, spolu 311,528 mil. USD. Ako vyplýva s predbežných rokovaní s ruskou stranou, tieto finančné prostriedky ruské organizácie majú možnosť získať nad rámec dohodnutých objemov splácania zadĺženosti medzi MF SR a MF RF a budú sa postupne uvoľňovať a účelovo viazať na dovoz riečnych a námorných lodí ako aj na reexport námorných lodí.

	Pre štátny rozpočet SR je výhodná aktivita  reexportu  námorných  lodí  do  tretích  krajín  pri  rýchlej  návratnosti finančných prostriedkov vložených do predmetného projektu do štátnych finančných aktív SR

A. Zámer využitia dovezených riečnych a námorných lodí pre potreby SR a na                                 reexport námorných lodí do tretích krajín.
   
Cieľ zámeru

	Vodná doprava predstavuje integrálnu súčasť dopravného systému Slovenskej republiky. Jej význam v tomto systéme síce nedosahuje úroveň iných nosných druhov dopravy, ale má svoje nezastupiteľné miesto najmä v dovoze surovín pre spracovateľský priemysel, nakoľko väčšina týchto tovarov je vhodná na dopravu po vode a niektoré sú priamo dovážané zo zámoria. Slovenská republika ako vnútrozemská krajina je dunajskou vodnou cestou prepojená aj s námornými prístavmi v západnej a juhovýchodnej Európe. 
Vo vývoze je reálna možnosť podieľať sa na preprave ropných a poľnohospodárskych produktov, ktoré vzhľadom na nedostatok vhodných prepravných kapacít v súčasnej dobe prepravujú cudzie spoločnosti.

	Veľmi zaujímavé možnosti ponúka preprava ropy z kaspických ropných polí vlastnou námornou tonážou v oblasti Čierneho mora a jej následnej prepravy sieťou ropovodov, ktoré budú prepojené s ropovodmi Družba a Adria. Táto alternatíva ponúka možnosť vyriešiť diverzifikáciu ropných zdrojov a tým výrazne obmedziť doterajšiu úplnú závislosť na rope z Ruskej federácie a súčasne aj zvýšiť tranzitnú kapacitu ropovodu Družba, čím možno docieliť zvýšenie príjmov z tranzitu ropy.

	Naproti tomu konvenčná námorná tonáž predstavovaná loďami na prepravu kontajnerov a ostatných suchých tovarov umožní ponúkať prepravné služby pre domáce a najmä cudzie subjekty formou krátkodobého alebo dlhodobého prenájmu.

Najrýchlejšiu návratnosť finančných prostriedkov do štátnych finančných aktív možno docieliť formou reexportu námorných lodí do tretích krajín. Špecifikácia riečnych a námorných lodí pre zabezpečenie realizácie dovozu z prostriedkov zadĺženosti RF voči SR pre potreby SR ako aj na reexport do tretích krajín je uvedená v prílohe č.1.   

Realizácia zámeru

Dovoz riečnych a námorných lodí pre potreby SR uskutoční akciová spoločnosť Transpetrol v spolupráci so zainteresovanými hospodárskymi subjektami SR Tieto subjekty na zmluvnom základe  vytvoria podmienky na dovoz lodí, ich obchodné, technické a prevádzkové využitie. Riečne a námorné lode budú prevedené do majetku akciovej spoločnosti Transpetrol, (ďalej len „Transpetrol“), ktorá bude garantovať finančnú návratnosť prostriedkov do štátnych finančných aktív SR. Transpetrol, ktorého obchodné aktivity sú zamerané na prepravu ropy, zabezpečí dlhodobé využitie, najmä námorných tankových lodí v oblasti Čierneho mora na prepravu ropy, ako aj riečnych tankových lodí na Dunaji, ktoré budú prepravovať ropné produkty. Takýmto riešením Transpetrol môže za výhodných podmienok predĺžiť prepravný reťazec aj o prepravu ropy po mori a ponúknuť zákazníkovi takmer komplexné prepravné služby. Ostatné činnosti vrátane technických, personálnych a prevádzkových služieb a všetkých ďalších činností súvisiacich s prevádzkou lodí, budú na zmluvnom základe s akciovou spoločnosťou Transpetrol zabezpečovať zainteresované organizácie. Transpetrol sa bude podieľať aj na obchodnom, technickom a prevádzkovom využití námorných a riečnych lodí určených na prepravu suchých tovarov.

1. Využitie riečnych lodí

1.1.	Riečne tankové lode

V súčasnej dobe vývoz ropných produktov z akciovej spoločnosti Slovnaft dosahuje ročný objem takmer 800 000 ton. Vstup strategického investora akciovej spoločnosti MOL je predpokladom ďalšieho rozširovania a zhodnocovania výroby ropných produktov, z ktorých bude značná časť určená na export. Prepravu prevažnej väčšiny tohto objemu dnes zabezpečuje cudzia tonáž, čo je spôsobené najmä nedostatkom vhodných plavidiel zo strany slovenských prepravcov, ktoré nespĺňajú náročné technické podmienky vyžadované na západoeurópskych vodných cestách, kam smeruje väčšina vývozu. Riečne tankové lode dovezené pre potreby SR budú postavené podľa predpisov ADN, resp. ADNR, čo umožní ich využitie aj na kanále Dunaj-Mohan-Rýn. Širší a modernejší lodný park umožní rozšíriť ponuku prepravných služieb aj pre cudzích záujemcov. Časť takýchto lodí je využiteľná aj v oblasti dolného Dunaja, kde sa napriek silnej konkurencii prejavuje nedostatok modernej tonáže, ktorá by spĺňala rastúce technické nároky, najmä pokiaľ ide o ochranu životného prostredia. Transpetrol v rámci svojich obchodných aktivít zabezpečí optimálnu vyťaženosť týchto plavidiel. 

1.2. Riečne nákladné lode

            Súčasný lodný park slovenských prepravcov vychádza z podstatne odlišnej tovarovej štruktúry, aká bola v nedávnej minulosti, kedy sa najväčší dôraz kládol na nesamohybné otvorené tlačné člny, ktoré boli určené najmä na prepravu rudy, uhlia a hutníckych výrobkov. Dnešná tovarová štruktúra, v ktorej sú okrem ropných produktov veľmi zaujímavé poľnohospodárske produkty ako aj menšie objemy kusových tovarov si vyžaduje väčší podiel krytých nákladných lodí, spĺňajúcich technické kritériá vyžadované pre západoeurópske vodné cesty. Slovenskí prepravcovia, najmä SPaP, pociťujú silný konkurenčný tlak západoeurópskych prepravcov, ktorí disponujú motorovými nákladnými loďami, aké sú vhodné práve na prepravu poľnohospodárskych produktov a kusových tovarov. Za predpokladu ich získania dovozom z RF sa podstatne zvýši konkurenčná schopnosť oproti iným prepravcom. Technické riešenie týchto lodí bude vychádzať z predpisov ADN, resp. ADNR, čím bude zabezpečené ich využitie na západoeurópskych vodných cestách. 

2.	Využitie námorných lodí

2.1.	Námorné tankové lode

	Potrebu diverzifikácie surovinových zdrojov v oblasti dovozu ropy možno riešiť perspektívnym dovozom kaspickej ropy, čím by sa odbúrala doterajšia takmer úplná závislosť SR na ruskej rope. Táto alternatíva, vychádzajúca z už dobudovaného ropovodu z Kaspického mora do čiernomorského prístavu Supsa v Gruzínsku a prepojenia dokončovaného ropovodu medzi Odesou a Brodami na Ukrajine s ropovodom Družba, resp. s ropovodom Adria umožní zvýšiť podiel neruskej ropy, ako aj zvýšiť tranzitné prepravy do Českej republiky a prípadne aj do iných krajín západnej Európy. 
	
Námorné tankové lode budú využívané na prepravu ropy v oblasti Čierneho mora medzi prístavmi Supsa a Odesa formou dlhodobého prenájmu, resp. je možné aj ich využitie pri preprave ropy v oblasti Stredozemného a Jadranského mora.Využiteľnosť námorných tankových lodí je celoročná a pri predpokladanom počte 2-3 lodí navrhovaného typu, ktoré by boli prevádzkované na linke medzi Supsou a Odesou, možno predpokladať využitie viac ako tretiny ročnej kapacity ropného terminálu Supsa. 

Obchodné využitie námorných tankových lodí zabezpečí Transpetrol, ktorý si vzhľadom na svoje aktivity dokáže zabezpečiť potrebnú pozíciu aj na obchode s ropou v tejto oblasti. Technické a prevádzkové využitie lodí budú zabezpečovať zainteresované organizácie SR vhodnou organizačnou štruktúrou na zmluvnom základe v súčinnosti s Transpetrolom.  Vyprodukovaný zisk bude použitý na ďalšiu modernizáciu, resp. obnovu lodného parku. 

2.2. Námorné kontajnerové lode

	Aktuálny park námorných lodí, ktoré zo slovenských prepravcov prevádzkuje len akciová spoločnosť Slovenská plavba a prístavy, je morálne a technicky zastaraný.  Jeho obnova sa zameria na perspektívnejšie lode na prepravu kontajnerov a iných suchých, najmä kusových tovarov. Ako najvýhodnejšia forma využitia týchto lodí je dlhodobý prenájom na pravidelnej linke. Predbežný prieskum trhu naznačil možnosti takéhoto efektívneho využitia lodí. 
	
	Obchodné využitie týchto lodí budú v spolupráci s Transpetrolom zabezpečovať vhodnou organizačnou formou na zmluvnom základe zainteresované organizácie SR, ktoré zabezpečia aj všetky ďalšie činnosti súvisiace s ich prevádzkou. 
  
3. Reexport námorných lodí

           Možnosť reexportu námorných lodí do tretích krajín je z hľadiska návratnosti najzaujímavejšia. V súčasnej dobe sa ako reálna možnosť javí zapojenie do aktuálne prebiehajúceho projektu stavby série riečno-morských lodí pre nemecké lodiarske spoločnosti. Technickú stránku realizácie reexportu zabezpečí akciová spoločnosť Martimex na základe zmluvného vzťahu s Transpetrolom. Táto časť projektu môže byť realizovaná ako prvá, nakoľko môže priamo nadviazať na stavbu riečno-morských lodí, ktoré sa už  stavajú pre konkrétnu lodiarsku spoločnosť. Forma reexportu riečno-morských a námorných lodí môže prebiehať nezávisle na dovoze riečnych a námorných lodí do SR. 

B.  Ďalšie aspekty využitia dovozu riečnych a námorných lodí. 

1. Súčasný stav a návrh riešenia

Súčasné podnikateľské subjekty v Slovenskej republike, ktoré poskytujú prepravné služby v riečnej a námornej doprave nemajú vhodné kapacitné možnosti zapojiť sa do prepráv niektorých druhov tovarov. V takomto prípade sa aj pre potreby slovenského trhu prenajímajú lode cudzích spoločností, čo spôsobuje jednak únik prepravných služieb, ale aj zvyšuje finančnú náročnosť takýchto dovozov a vývozov. Zvlášť výrazne sa to prejavuje pri vývoze ropných produktov,  nakoľko slovenská strana nedisponuje vhodnými plavidlami, ktoré by spĺňali technické požiadavky západoeurópskych vodných ciest. Širší a modernejší lodný park SR  umožní rozšíriť ponuku prepravných služieb aj pre cudzích záujemcov, čím by sa zvýšili devízové príjmy z tejto činnosti. 

Námorné tankové lode budú využívané prakticky po celý rok s výnimkou predpokladaných 15 dní určených na opravy a údržbu. Z výšky prepravných sadzieb a časovej kalkulácie prepráv boli stanovené ročné výnosy na základe dlhodobého prenájmu. Ďalej vzhľadom na predpokladaný prenájom týchto lodí bola vypočítaná špecifikácia ročných nákladov podľa jednotlivých najdôležitejších nákladových položiek Z porovnania ročných výnosov a celkových ročných nákladov sa odvíja uvažovaný ročný hospodársky výsledok pri kalkulovanej 8-ročnej návratnosti vložených finančných prostriedkov. Pri každej lodi tohto typu sa predpokladá ročný zisk vo výške asi 200 000 USD, pričom lode budú splácané formou pravidelných splátok do štátneho rozpočtu. Časť vyprodukovaného zisku bude určená na postupnú modernizáciu a obnovu lodného parku, resp. je možné aj skoršie splatenie lodí. Garantom vyťaženosti námorných tankových lodí bude Transpetrol, a.s. ktorý vzhľadom na to, že jeho obchodné aktivity sú zamerané na prepravu ropy,  môže zabezpečiť výhodnú pozíciu na obchode s ropou v tejto oblasti. 

Námorné lode na kusový tovar s nosnosťou po 4850 ton budú využívané na prepravu klasického kusového tovaru, ako aj na prepravu kontajnerov na konkrétnych linkách. V tejto súvislosti boli v spolupráci so zahraničnými partnermi preskúmané možnosti ich využitia formou dlhodobého prenájmu a bola zistená výška prepravných sadzieb. Ich ročný objem dáva obraz o predpokladaných výnosoch. Následne bola vykonaná kalkulácia odhadovaných ročných nákladov na základe dlhodobého prenájmu. Aj u lodí tohto typu sa počíta, že v priebehu roka budú v prevádzke 350 dní a zvyšok je určený na opravy, údržbu alebo iné nepredvídateľné okolnosti. Z porovnania celkových ročných výnosov a ročných nákladov pri kalkulovanej 10-ročnej návratnosti vložených finančných prostriedkov, vychádza predpokladaný ročný zisk každej námornej lode tohto typu vo výške asi 13 000 USD. Relatívne nižší zisk lodí tohto typu má určité možnosti jeho zvýšenia redukciou pôvodnej ponukovej ceny, čo bude predmetom ďalších rokovaní pred uzatváraním kontraktov. 

Riečne tankové lode s predpokladanou 8-ročnou návratnosťou a riečne nákladné lode s 10-ročnou návratnosťou vložených finančných prostriedkov budú využívané na zahraničné prepravy ropných výrobkov, potravinárskych tovarov a obvyklých kusových tovarov. Aj v tomto prípade efektívnosť riečnych lodí možno zlepšiť tlakom na zníženie konkrétnych cien pri uzavieraní kontraktov výberom jednoduchšieho a lacnejšieho vybavenia a príslušenstva týchto lodí. 
Projekt stavby nákladných a tankových riečnych lodí predpokladá ich konštrukciu v súlade s predpismi vyžadovanými na západoeurópskych vodných cestách, ktoré umožnia ich používanie aj na kanály Dunaj – Mohan – Rýn. Východoeurópske krajiny takýmito plavidlami zatiaľ nedisponujú. Táto skutočnosť výrazne posilní postavenie slovenských prepravcov na trhu vodnej dopravy.  Terajšia ponuková cena, znížená o disážio  umožní dostať sa na cenovú úroveň lodí podobného typu, aké sú stavané aj v iných lodeniciach.  Vyprodukovaný zisk bude použitý na ďalšiu modernizáciu lodí a neskoršiu obnovu lodného parku. 

Pri návratnosti finančných prostriedkov do štátneho rozpočtu treba brať do úvahy aj nepriame príjmy v podobe daní zo zisku, resp. zdanenia fyzických osôb zamestnaných v súvislosti s prevádzkou riečnych a námorných lodí, ako aj zvýšenie zamestnanosti vysokokvalifikovaných síl, z ktorých väčšia časť aktuálne pôsobí v zahraničí. 

Záver
Ďalšie rokovania o podmienkach kontraktov  uskutoční akciová spoločnosť Transpetrol v súčinnosti s Ministerstvom financií SR. Splnenenie podmienok uvedených v „Zásadách vlády Slovenskej republiky pre postupy pri správe a vysporiadaní pohľadávok Slovenskej republiky v zahraničí, ktoré boli schválené uznesením vlády Slovenskej republiky č.519/2000 zo dňa 6.júla 2000 bude rozhodujúcim podkladom pre následné postupné uzatváranie príslušných zmlúv s Ministerstvom financií SR.