Title: MINISTERSTVO OBRANY
Author: PisuthovaL
Last saved by: kalinayova
Company: MOSR

NÁVRH
na vytvorenie centra informačných stratégií 
s podporou grantu svetovej banky

Východisková situácia

Vláda sa vo svojom  programovom vyhlásení zaviazala uskutočniť množstvo zásadných reforiem. Mnohé z nich vyžadujú od verejnosti osvojiť si novú optiku vo vzťahu občan – štát (zdravotnícka reforma, sociálna reforma...). Viaceré majú priniesť pozitívne efekty až v horizonte niekoľkých rokov, či dokonca  - ako  prípade dôchodkovej reformy – až desaťročí. Na začiatku však vyžadujú náklady, ktoré dopadajú aj na občanov. Úspešná implementácia týchto reforiem je podmienená porozumením a podporou nadkritickej časti verejnosti. V súčasnosti je zrejmé, že rezorty, realizujúce kľúčové reformy, si plne uvedomujú význam komunikácie s verejnosťou. Na druhej strane sú výsledky ich snahy oslabované:
•	komunikačnými aktivitami iných subjektov 
•	malou skúsenosťou s využívaním metód politického marketingu a public relations
•	nedostatočnou koordináciou s inými rezortmi, ba dokonca niekedy aj v rámci rezortu

Vláda SR preberá v tomto období na seba aj záväzky a realizuje reformy, súvisiace so vstupom SR do Európskej únie a do NATO. Vo vzťahu k obom týmto inštitúciám nemôže ísť len o krátkodobé získanie podpory obyvateľstva pre vstup, ale o permanentnú komunikáciu, ktorá má zvyšovať informovanosť a formovať vzťah verejnosti k nim.

V súčasnosti už v mnohých európskych krajinách, ale napríklad aj v Kanade a Austrálii, existuje inštitúcia koncepčne a strategicky zastrešujúca komunikáciu vlády s verejnosťou. Akokoľvek rôzne inštitucionálne podoby a rôzne tradície v tejto oblasti existujú, v situácii, keď vláda musí riešiť nejaký nie štandardný problém, alebo pri presadzovaní nejakého reformného kroku, sa komunikačné a informačné stredisko vlády stáva mimoriadne dôležitým a plní koordinujúcu funkciu pri komunikácií rezortných ministerstiev s občanmi a zainteresovanou verejnosťou. Platí to  pre nasledujúce krajiny: Belgicko, Dánsko, Holandsko, Írsko, Island, Nemecko, Nórsko, Portugalsko, Rakúsko, Slovinsko, Španielsko, Švajčiarsko, Švédsko a Taliansko. Inde, napríklad v Rumunsku a v Chorvátsku, proces vzniku takýchto inštitúcií prebieha. Na vybudovaní podobnej inštitúcie v Chorvátsku sa v minulom roku podieľala Svetová banka. 

1. Ustanovenie Centra informačných stratégií vlády SR

	Centrum informačných stratégií vlády SR bude útvarom v rámci Úradu vlády SR, podliehajúcim   priamo predsedovi vlády SR. Takéto organizačné zatriedenie odporúčajú experti Svetovej banky kvôli efektívnosti prenosu informácií. 

Pôjde o útvar s cca 5 internými zamestnancami, pričom sa počíta aj s využitím terajších personálnych kapacít Úradu vlády a s vytvorením maximálne 3 nových pracovných miest. 

Na realizáciu konkrétnych projektov bude Centrum informačných stratégií vlády SR vytvárať ad hoc tímy, pozostávajúce z pracovníkov Centra informačných stratégií vlády SR, pracovníkov zainteresovaných rezortov a externých konzultantov. 

Centrum informačných stratégií v žiadnom prípade nemá nahrádzať prácu tlačových a informačných odborov zriadených na jednotlivých ministerstvách resp. na Úrade vlády. Rovnako nemá nahrádzať prácu tímov, ktoré vznikajú v súvislosti s komunikačnými potrebami jednotlivých reforiem. Jeho poslaním je s týmito odbormi a tímami úzko spolupracovať, strategicky ich usmerňovať a koordinovať ich aktivity.

2.	Projekt Centra informačných stratégií vlády SR

2.1. Ciele Centra informačných stratégií vlády SR

Hlavným cieľom je zvýšiť efektívnosť informovania verejnosti o zámeroch a krokoch vlády v procese reforiem a v procese euroatlantickej integrácie, získať porozumenie a  podporu relevantnej časti verejnosti na ich implementáciu a posilniť tak nezvratnosť nastúpených procesov.

Parciálne ciele sú:
•	súlad jednotlivých komunikačných aktivít rezortov so strešnou komunikačnou stratégiou vlády SR
•	koordinovaná komunikácia zásadných krokov rezortov (reformy, návrhy dôležitých zákonov....) po stránke obsahu, foriem aj načasovania komunikačných aktivít
•	vyššia úroveň komunikačného know-how na úrovni rezortov, z toho vyplývajúca efektívna komunikácia nielen zásadných krokov, ale aj dennej agendy na úrovni rezortov.

2.2.	 Funkcie Centra informačných stratégií vlády SR

2.2.1. Koncepčná funkcia
-	vytvorenie a priebežné zdokonaľovanie štandardizovaného postupu krokov pri tvorbe komunikačných stratégií - strategického know-how
-	tvorba a aktualizácia strešnej komunikačnej stratégie vlády SR
-	spolupráca pri plánovaní komunikačných aktivít rezortov a členov vlády v súlade so strešnou komunikačnou stratégiou vlády 
-	spolupráca s rezortmi na tvorbe parciálnych komunikačných stratégií a pri tvorbe návrhov komunikačných aktivít pri prezentovaní významných reformných krokov rezortov
-	metodické vedenie prieskumov zameraných na tvorbu komunikačných stratégií a komunikačných konceptov (kvantitatívnych a kvalitatívnych)
-	metodické vedenie prieskumov zameraných na meranie efektívnosti komunikácie
-	poskytovanie spätnej väzby aktérom komunikácie, t.j. členom vlády, rezortom...

2.2.2. Koordinačná funkcia
-	vytvorenie a priebežná optimalizácia informačných kanálov medzi Centrom informačných stratégií a rezortmi
-	vytvorenie koordinačného mechanizmu v rámci samotného Centra informačných stratégií (komunikácia medzi pracovníkmi zodpovednými za jednotlivé úlohy)
-	uplatňovanie komunikačných a koordinačných mechanizmov v praxi, predovšetkým sprostredkovanie komunikačných podkladov a odporúčaní v oblastiach kľúčových vládnych reforiem

2.2.3. Konzultačná a vzdelávacia funkcia
-	pracovníkom zodpovedným za komunikáciu na rezortoch a Úrade vlády poskytovať školenie na používanie strategického know-how v spolupráci s domácimi a zahraničnými odborníkmi 
-	pracovníkom a členom vlády, komunikujúcimi s médiami a s verejnosťou, poskytovať komunikačné tréningy
-	poskytovať poradenstvo v oblasti komunikačných stratégií a aktivít pre rezorty a Úrad vlády
-	poskytovať  poradenstvo pre prípad krízovej komunikácie
-	archivovať výsledky realizovaných výskumov a poskytovať ich pre  potreby rezortov resp. ÚV

2.2.4. Iniciačná funkcia
-	na základ získaných poznatkov a analýz navrhovať rezortom opatrenia pre oblasť komunikácie

Centrum informačných stratégií nemá mať priamu informačnú funkciu smerom k verejnosti. Túto funkciu má naďalej plniť Tlačový a informačný odbor Úradu vlády, resp. analogické obory jednotlivých rezortov. Centrum informačných stratégií nemá mať ani funkciu exekučnú: nemá organizovať konkrétne komunikačné aktivity. Jednotlivé rezorty musia mať v týchto funkciách autonómiu, ktorá rešpektuje koaličný charakter vlády. Autonómia je potrebná aj preto, lebo aj odborné kapacity, ktoré sú predpokladom úspešnej komunikácie, sú sústredené na ministerstvách a nemôžu byť adekvátne nahradené pracovníkmi Centra informačných stratégií. V neposlednom rade je autonómia dôležitá preto, lebo exekúcia komunikačných aktivít je spojená s finančnými nákladmi, ktoré mnohé rezorty zohľadňujú vo svojich rozpočtoch, resp. využívajú na ne možnosti zahraničnej pomoci. Napriek tomu môže Centrum informačných stratégií vlády SR vďaka svojej koordinačnej funkcii prispieť k zníženiu nákladov jednotlivých rezortov na niektoré typy aktivít, vyžadujúce služby externých dodávateľov. Koordináciou je možné napríklad dosiahnuť výhodnejšie podmienky pri nákupe mediálneho priestoru.

3.	Financovanie Centra informačných stratégií

Viaceré kľúčové reformy sa odohrávajú alebo budú odohrávať s finančnou pomocou Svetovej banky. Ide o dôchodkovú reformu, reformu verejných financií, reformu zdravotníctva, reformu súdnictva a poskytovania právnych služieb a reformu sociálneho systému. Je teda prirodzené, že Svetová banka  zdieľa záujem vlády SR o to, aby boli reformy úspešne zavedené nielen pokiaľ ide o legislatívne a iné objektívne predpoklady, ale aby boli aj pochopené čo najväčšou časťou verejnosti. To je významný predpoklad ich udržateľnosti a kontinuity súčasnej vládnej politiky v ďalších volebných obdobiach. V tejto súvislosti vidia odborníci Svetovej banky priestor pre výrazné zlepšenie profesionálnej úrovne a koordinácie  komunikačných aktivít vlády. Toto možno považovať za záruku záujmu Svetovej banky poskytnúť na vybudovanie Centra informačných stratégií finančnú pomoc.

Existuje možnosť získať od Svetovej banky na vybudovanie Centra informačných stratégií vlády SR grant vo výške do 300 tis. USD na obdobie 2 rokov. Prostriedky z grantu by mali byť určené na samotné vybudovanie a fungovanie inštitúcie a na odmeny pre odborných konzultantov – domácich aj zahraničných. 

Požadovaná finančná spoluúčasť vlády SR vo výške 25% finančného objemu grantu sa bude riešiť z existujúcich prostriedkov rozpočtu Úradu vlády SR pre rok 2003, bez ďalších nárokov na štátny rozpočet SR.