Author: agenda0
Company: agenda

Predkladacia správa

	Materiál poskytuje informáciu o Nordic Investment Bank (NIB) a návrh Rámcovej dohody medzi vládou SR a NIB o finančnej spolupráci (ďalej  len Dohody). Iniciátorom vypracovania Dohody je NIB, na jej prepracovaní a dopracovaní sa podieľalo Ministerstvo financií SR v spolupráci s rezortmi MS SR, MZV SR a NBS. Materiál je ukončený prílohovou časťou.

Príprava návrhu Dohody sa datuje od roku 1996. Po zmene vlády oslovila NIB ministerku financií SR v marci 1999 a v auguste 1999 NIB zaslala návrh Dohody. V marci roku 2000 sa konalo v Bratislave na MF SR rokovanie medzi zástupcami MF SR a NIB k návrhu textu Dohody. Dňa 2. novembra 2000 sa uskutočnilo ďalšie rokovanie na úrovni ministerky financií so zástupcami NIB (zápis z rokovania je v prílohe 1), ktoré pokračovalo na úrovni expertov. Výsledkom rokovania z toho istého dňa  bol dohodnutý text Dohody parafovaný obidvoma stranami (súčasť zápisu). Po zapracovaní dodatočných pripomienok po tomto rokovaní bolo dohodnuté konečné znenie Dohody. Vyhodnotenie vnútrorezortného a medzirezortného pripomienkového konania (máj 2000 – február 2001) je súčasťou prílohy 3.

Cieľom navrhovanej Dohody je najmä umožniť NIB podporiť investičné projekty v súkromnom sektore prostredníctvom pôžičiek poskytovaných NIB. 
Zo Všeobecných pravidiel pre obstarávanie NIB (v prílohe 2) vyplýva, že NIB poskytuje financie len tým krajinám, ktorých vhodnosť na financovanie bola potvrdená napr. prostredníctvom rámcových dohôd alebo prehlásením príslušnej vlády o porozumení.

  	NIB má záujem prispieť k rozvoju slovenskej ekonomiky financovaním ekonomicky životaschopných projektov v oblasti: infraštruktúry, ochrany životného prostredia, energetiky, dopravy, telekomunikácií, priemyslu.
	Väčšie infraštrukturálne projekty  verejného a súkromného sektora by sa NIB snažila spolufinancovať s inými úverovými inštitúciami a zvažovala by domáce, zahraničné alebo medzinárodné finančné inštitúcie. V strednej a východnej Európe NIB schválila transakcie v spolufinancovaní s IFC, EBRD a EIB, ale aj transakcie, kde NIB bola jediná medzinárodná inštitúcia, najmä v spolufinancovaní s komerčnými bankami, exportnými úverovými inštitúciami a inými zdrojmi.
	Podľa NIB Predvstupový nástroj štrukturálnych politík - ISPA otvára rovnako nové možnosti pre spoluprácu. Navrhované smernice pre projekty financované programom ISPA obmedzujú mieru pomoci spoločenstva na maximálne 75% verejných výdavkov. Financovanie projektov ISPA vyžaduje spolufinancovanie medzinárodných finančných inštitúcií, akou je NIB.
	Oblasťou špecifického záujmu NIB sú projekty energetického sektoru a miestnej infraštruktúry za účelom zlepšenia energetickej účinnosti a štandardov životného prostredia. V tejto oblasti množstvo spoločností zo škandinávskych krajín patrí k popredným svetovým spoločnostiam, čím sa vytvárajú možnosti na spoluprácu so slovenskými firmami. NIB sa javia žiadúce najmä investície do drevárskeho a papierníckeho priemyslu SR. 
Obdobná Rámcová dohoda bola podpísaná medzi Slovenskou republikou a Európskou investičnou bankou v roku 1997.

Informácia o Nordic Investment Bank (NIB)

NIB je multilaterálna finančná inštitúcia, ktorá bola založená dohodou medzi vládami škandinávskych krajín, Nórska, Švédska, Fínska, Dánska a Islandu (príloha 4) a jej aktíva a príjmy sú vyňaté z priameho zdaňovania v týchto štátoch. Úverové aktivity NIB mimo územia členských krajín v súvislosti so zdaňovaním a ochranou investícií by preto nemali spadať pod bilaterálne dohody medzi vládami členských štátov a vládami štátov, ktoré vstupujú do úverových vzťahov s NIB. 
Pre vládne úvery so štátnou zárukou  budú ďalšie  potrebné ustanovenia  priamo súčasťou Zmluvy o úvere alebo záruke. Pre úvery pre súkromný sektor, pre ktoré vláda priamo neposkytne priamu záruku k Zmluve o úvere s NIB, sa odporúča, aby už boli podobné otázky určené vládou štátu dlžníka. 
	
NIB poskytuje strednodobé a dlhodobé úvery na financovanie investičných projektov spoločného záujmu v rámci škandinávskych krajín a prispieva k posilňovaniu ekonomickej integrácie škandinávskeho hospodárstva. NIB spolupracuje s ostatnými úverovými inštitúciami, ako aj s verejnými organizáciami a súkromnými inštitúciami. Oblasťou spoločného záujmu vlád škandinávskych krajín je ekonomický prechod štátov strednej a východnej Európy k fungujúcej trhovej ekonomike, ako aj zvýšenie ekonomickej spolupráce medzi týmito štátmi a škandinávskymi krajinami, pričom NIB sa snaží podporiť tento rozvoj.
	 
NIB poskytuje úvery vládam, resp. štátom garantované, ako aj súkromnému sektoru (súkromnému sektoru najmä investície do infraštrukturálnych projektov). Pri infraštrukturálnych projektoch v súkromnom sektore sa vláda obyčajne zúčastňuje pri poskytovaní podpory pre investičné projekty prostredníctvom osobitných zmlúv, vrátane licencií, povolení na operácie a dlhodobých nákupných dohôd.
NIB poskytuje úvery formou projektového investičného úveru (Project Investment Loan, ďalej  PIL). Zdroje na PIL sú v súčasnosti vo výške 3,3 miliárd EUR. Pôžičky PIL sa obyčajne využívajú na financovanie väčších infraštrukturálnych projektov. Financovanie stredných a menších projektov môže byť zabezpečené pomocou pôžičkových programov pre domáce finančné inštitúcie.
Obvyklé sú najmä dlhodobé úvery. Úvery poskytované vládam alebo na základe vládnych záruk majú zvyčajne dobu splatnosti 15 - 20 rokov a  odklad splátok 5 až 10 rokov. Úroková miera závisí od výberu meny, výpožičných nákladov NIB a rizikovej marže odrážajúcej rating dlžníka.
Úvery sú nepodmienené a môžu byť použité na krytie akejkoľvek časti projektu, vrátane domácich nákladov (nákladov v mene príjemcu za tovar a služby dodávané z územia príjemcu). Úver môže byť poskytnutý až do výšky 50 % celkových nákladov vybraného projektu. Projektový úver je obyčajne v objeme 10 až 30 mil. USD. 
Aby sa dosiahlo plné financovanie projektu, NIB často hľadá doplnkové finančné zdroje. Úvery NIB sa zvyčajne používajú na krytie finančných domácich nákladov a financovanie zahraničných komponentov je kryté inými finančnými zdrojmi.
Úvery pre súkromný sektor sú poskytované na základe konkurenčných podmienok, čo sa týka splatnosti, odkladu splátok a úrokových sadzieb a primeranosti s plánovaným cash-flow projektom. V spolufinancovaní s inými multilaterálnymi finančnými inštitúciami využitím štruktúry A/B úvery pre projekty súkromného sektora, NIB by financovala časť pôžičky (časť A) z vlastných zdrojov a syndikuje zvyšok (časť B) komerčným požičiavateľom,  a  tak by umožnila úverové rozšírenie  financovania v oblasti objemu aj  splatnosti. NIB nevyžaduje účasť domácich finančných zdrojov pri financovaní. NIB zhodnotí proces obstarávania projektu s tým, aby sa uistila, že sa použili konkurenčné výberové kritéria a  proces obstarávania je v zhode so všeobecnými pravidlami NIB pre obstarávanie.

Začiatky úverových aktivít NIB v strednej a východnej Európe spadajú do osemdesiatych rokov. S politickou a ekonomickou transformáciou týchto krajín sa zmenil inštitucionálny rámec a mechanizmus poskytovania úverov medzinárodných finančných inštitúcií.  
Začiatkom deväťdesiatich rokov, aktivity NIB v tejto oblasti boli najmä smerované na podporu ekonomickej transformácie Baltických krajín. V roku 1995 bol podpísaný prvý úver v hodnote 40 miliónov pre Poľsko na obnovu tepelnej elektrárne. Do oblasti elektrární nasledovali ešte ďalšie úvery. Rovnako v roku 1995 NIB participovala na podpore prvého financovania Pannon GSM, mobilného telefónneho operátora v Maďarsku vo výške 25 mil. USD. V Rumunsku NIB finančne podporila úverom vo výške 15,6 mil. USD na obnovu elektrární Iasi a Suceava. V Českej republike NIB vytvorila programy úverov s ČSOB a CEZ. 
Z dôvodu umožnenia poskytovania finančných prostriedkov súkromnému sektoru, NIB iniciovala diskusie s vládami štátov tohto regiónu za účelom uzatvorenia adekvátnych dohôd, ktoré sú  obdobné ako dohody iných medzinárodných finančných inštitúcií poskytujúcich úvery súkromnému sektoru. NIB uzavrela také dohody s vládami Pobaltských štátov v roku 1994, v súvislosti s Baltickým investičným programom, ktorý bol priamo určený pre rozvoj súkromného sektora. Rámcové dohody o finančnej spolupráci už NIB uzavrela s Poľskom (marec, 1996). V rokoch 1997-98 boli uzavreté dohody s Chorvátskom, Českou republikou, Maďarskom, Rumunskom a Ruskou Federáciou. Počas roku 1999 mala byť podpísaná dohoda so Slovinskom.
Na Slovensku sa už v roku 1995 banka podieľala na financovaní menšieho projektu (poskytnutie úveru v objeme 2,5 mil. USD) geotermálneho diaľkového vykurovania  v Galante. Podľa informácie oddelenia štátnych záruk vláda v roku 1992 poskytla  štátnu záruku na úver od NIB pre ČSOB - Chemicelulózu Žilina š.p., dnes PT Žilina a.s. vo výške 65 mil. DEM, Swedish Export Credit 63,3 mil. DEM a 17,2 mil. DEM, ktorý štát postupne spláca namiesto dlžníka.
V roku 1997 NIB mala záujem uzavrieť dohodu s NBS ohľadne pôžičkového programu NIB smerovaného na rozvoj malého a stredného podnikania, ochrany životného prostredia a rozvoja energetiky a infraštruktúry, avšak z rôznych dôvodov sa NBS rozhodla dohodu neuzavrieť.
V máji 1998, Rada riaditeľov NIB schválila  úver v hodnote 20 mil. USD na projekt modernizácie Bukocel, a.s. s celkovou splatnosťou do 15 rokov, vrátane tolerančného obdobia odkladu splátky až do 8 rokov. 
	V októbri 1999, NIB prehodnocovala možnú participáciu na financovaní projektu vo forme dlhodobého úveru Nitrianskej paroplynovej spoločnosti a.s. ako dlžník s vládou SR, ktorá koná prostredníctvom Ministerstva financií ako ručiteľ.