Author: ;
Last saved by: Administrator

Príloha

Aktuálny stav finančnej krízy
a opatrenia prijaté v jednotlivých krajinách
(stav k 15. októbru 2008)

Stručný vývoj súčasnej krízy a jeho dôsledky

Na pozadí súčasnej krízy stojí vývoj a následne krach na amerických hypotekárnych trhoch. Podľa Inštitútu finančnej politiky MF SR tlaky na bankový sektor vyúsťujú do sprísňovania úverových štandardov a tým ďalej obmedzujú prístup k úverom a zhoršujú likviditu finančného sektoru, čím napomáhajú prelievaniu sa problémov z finančných trhoch do reálnej ekonomiky. Ťažšia prístupnosť úverov pre jednotlivé sektory znižuje dopyt po službách a produktoch, pričom hlavným transmisným kanálom v tomto smere je oblasť hypotekárneho financovania, ktorá vzhľadom na sprísňovanie úverov znižuje dopyt po výstavbe. Finančná kríza sa tak naviac prejavuje v sektore stavebníctva, čo dokumentuje pokles objednávok na výstavbu obytných domov, ktoré poklesli v eurozóne v prvom kvartáli oproti minulému roku v priemere o 20%. Kríza na finančných trhoch, pokles cien nehnuteľností, ako aj neustále prepadávanie sa ekonomických indikátorov predznamenávajú znižovanie ekonomického rastu v eurozóne. Európska Komisia pristúpila v septembri k zníženiu predikcie ekonomického rastu v eurozóne na rok 2008 z 1,7 % HDP na 1,3 % HDP. Podľa najnovších informácií je súčasná inflácia na úrovni 4,7%, pričom v nasledujúcich mesiacoch by sa mala zvýšiť na 5 %.  

Hlavné faktory súčasného negatívneho vývoja finančného sektora

Podľa dokumentu Európskeho bankového výboru zo septembra sú hlavnými faktormi súčasného negatívneho vývoja:
•	Nedostatok informácií a správ o následkoch finančnej krízy, lokácii a objemu strát, čo prispieva k nestabilite trhu a podporuje preferencie pre bezrizikové investície;
•	Spomalenie globálneho ekonomického cyklu;
•	Vysoké ceny ropy a základných potravín (v poslednom období sa však pozoruje klesajúci trend cien ropy, pričom pokles predstavuje takmer 40 % v porovnaní s maximálnymi hodnotami zo začiatku júla a má za následok zlepšenie inflačných očakávaní);
•	Celková finančná nestabilita, ktorá bola zosilnená nasledovnými skutočnosťami :

Dôsledky finančnej krízy a opatrenia v jednotlivých krajinách

USA
USA trpí najzávažnejšími dôsledkami prebiehajúcej krízy. 
7. septembra vláda poskytla hypotekárnym bankám Fannie Mae a Freddie Mac jeden z najväčších záchranných finančných balíčkov v histórii USA.
15. septembra banka Lehman Brothers požiadala o ochranu pred bankrotom a bola prvou veľkou bankou, ktorá od začiatku úverovej krízy zbankrotovala. V ten istý deň banka Merrill Lynch súhlasila s odkúpením zo strany Bank of America za 50 mld USD. 
16. septembra Federal Reserve ohlásilo poskytnutie záchranného balíka v hodnote 85 mld USD pre AIG, najväčšiu svetovú poisťovňu, aby sa tak predišlo jej bankrotu. Pôžička bola poskytnutá ako kompenzácia za 80%-ný verejný podiel vo firme a získanie manažérskych právomocí. Federal Reserve Fund následne poskytol AIG ďalšiu pôžičku v hodnote 37,8 mld USD.
21. septembra boli investičné banky Goldman Sachs a Morgan Stanley zmenené na bankové holdingové spoločnosti, teda na obchodné banky podliehajúce dohľadu.
25. septembra došlo k bankrotu Washington Mutual. Hypotekárna banka s pôvodnou hodnotou aktív 307 mld USD bola odkúpená konkurentom JP Morgan Chase za 1,9 mld USD.
29. septembra bola Wachovia, štvrtá najväčšia banka USA, odkúpená konkurentom Citigroup.
Wall Street stratilo v posledných desiatich dňoch viac ako 20% hodnoty akcií a čelí jednému z najväčších týždenných prepadov od vytvorenia indexu Dow Jones pred 112 rokmi.
Ako odpoveď na kritický vývoj na finančných trhoch USA zostavilo záchranný balík tzv.„bail out“. Plán v hodnote 700 mld USD je zameraný na obnovenie likvidity na finančných trhoch a oživenie kolabujúcej ekonomiky prostredníctvom investície, ktorou má vláda vykúpiť cenné papiere spojené s hypotékami a ďalšie problémové aktíva od finančných spoločností. Plán predpokladá založenie vládneho fondu, ktorý mal od finančných inštitúcií a investorov odkupovať problémové úvery a pôžičky a chrániť ich tak pred možným krachom. 
Prvý pokus o schválenie záchranného plánu zlyhal 29. septembra, keď ho odmietli prijať najmä republikáni prezidenta G. Busha v Snemovni reprezentantov. 1. októbra sa za schválenie plánu hlasovalo na úrovni Senátu, ktorý ho prijal drvivou väčšinou. 3. októbra plán hlasovaním schválila i Snemovňa reprezentantov. 
USA tiež plánuje vložiť 250  mld USD do viacerých národných bánk, vrátane JP Morgan Chase, Goldman Sachs a Bank of New York Mellon Corp. 
Napriek prijatiu záchranného balíka, ktorý je najväčšou intervenciou na trhoch od Veľkej hospodárskej krízy v 30-tich rokoch, odborníci očakávajú ďalšie bankroty bánk.

Veľká Británia
18. septembra Lloyds TSB Group odkúpila najväčšiu hypotekárnu banku HBOS za 12,2 mld GBP po tom, ako HBOS stratilo viac ako polovicu trhovej hodnoty za obdobie kratšie ako týždeň. Britský regulátor zároveň zaviedol striktné pravidlá pre obchodovanie s akciami (pre tzv. short selling), ktoré sa stali námetom na širšiu diskusiu v rámci EÚ (na poslednom FSC ako aj EFC) o  postihnutí postupov obchodovania smerujúcich k prudkému znižovaniu cien akciových finančných spoločností, ktoré sú vnímané ako zneužívanie trhu. 29. septembra bola znárodnená ďalšia hypotekárna banka Bradford & Bingley. V záujme záchrany bankového sektora vláda schválila balík vo výške 50 mld GBP na podporu ôsmych najväčších bánk a stavebných spoločností, ktorý bude kompenzovaný získaním podielov vlády v týchto inštitúciách. Ďalších 450 mld GBP bude poskytnutých na podporu likvidity na peňažných trhoch a na garancie bankových pôžičiek, pričom v rámci záchranného balíka budú čiastočne znárodnene viaceré banky. V pondelok 13. októbra bolo tiež schválené poskytnutie 37 mld GBP z peňazí daňových poplatníkov škótskym bankám Royal Bank of Scotland Group (RBS), HBOS a Lloyds TSB. RBS dostane 20 mld GBP, pričom vláda odkúpi prioritné akcie v hodnote 5  mld GBP a  kmeňové akcie v hodnote 15 mld GBP (celkovo 60 % akcií). Zvyšných 17 mld GBP bude určených na zlúčenie bánk HBOS a Lloyds TSB (vláda získa celkovo 40 % akcií).

Nemecko
6. októbra bola Hypo Real Estate, druhá najväčšia hypotekárna a štvrtá najväčšia nemecká banka, podrobená záchrannému plánu sponzorovanému vládou vo výške 35 mld EUR, aby tak predišla kolapsu v súvislosti s nadmerným objemom zlého zadĺženia. 13. októbra Kabinet schválil záchranný balík kancelárky Angely Merkelovej pre nemecké finančné inštitúcie, ktorý zahŕňa vytvorenie fondu na poskytovanie medzibankových pôžičkových garancií do výšky 400 mld EUR a  na získanie podielov v bankách do výšky 80 mld EUR, a to do konca roka 2009. Opatrenia podobné plánu britskej vlády čakajú na schválenie v Parlamente. 

Francúzsko
FR 13. októbra informovalo o pláne vytvoriť fond vo výške 40 mld EUR. Fond, na ktorého vytvorení bude participovať šesť FR bánk (BNP Paribas, Société générale, Crédit agricole SA, les Banques populaires, les Caisse d'épargne a le Crédit mutuel), získa akcie vo francúzskych finančných inštitúciách a bude garantovať medzibankové pôžičky až do výšky 320 mld EUR do konca roka 2009. Pôžičková garancia bude poskytovaná bankám za komerčné úrokové miery a beneficienti budú povinní podpísať určité „etické“ záväzky.

Island	
Vláda Islandu znárodnila tri najväčšie islandské banky Kaupthing, Landsbanki a Glitni.        6. októbra parlament schválil mimoriadnu legislatívu, ktorá dáva vláde široké právomoci v oblasti operácií s bankami. Vláda tiež schválila opatrenia povoľujúce bankám predať niektoré zahraničné aktíva. 
Medzi Islandom a UK došlo k zmrazeniu diplomatických vzťahov po tom, ako UK odsúdilo spôsob, akým Island pristúpil k riešeniu krízy a jeho neschopnosť garantovať vklady britských vkladateľov. Britská vláda nedávno informovala, že Bank of England poskytne pôžičku Landsbanki vo výške 100 mil GBP za účelom maximalizácie vyplatenia vkladov britských veriteľov. Problémy bankového sektora Islandu mali značný dopad na ďalšie európske krajiny, keďže atraktívne úrokové miery pritiahli značné množstvo vkladateľov zo zahraničia. 
13. októbra vláda oficiálne požiadala o financovanie z IMF. Island tiež vedie rokovania s Ruskom, ktoré poskytlo krajine na nápravu bankového sektora viac ako 5 mld USD formou mimoriadnych pôžičiek. 
V stredu 8. októbra bolo pozastavené obchodovanie na burze v Reykjaviku kvôli „nezvyčajným trhovým podmienkam“ po tom, ako štát prevzal kontrolu nad najväčšou domácou bankou Kaupthing. Po obnovení obchodovania na burze 14.októbra index akcií klesol o 76%, avšak dochádza k jeho miernemu zvyšovaniu.  

Rakúsko
13. októbra rakúska vláda schválila poskytnutie 85 mld EUR do medzibankových pôžičkových záruk a 15 mld EUR do vlastného kapitálu bánk. 

Belgicko
30. septembra bola Fortis, najväčšia banková skupina Belgicka, podrobená intervencii belgickej a holandskej vlády a predaju časti aktív francúzskemu gigantu BNP Paribas po tom, ako sa dostala do ťažkostí v súvislosti s odkúpením holandskej banky ABN Amro. Záchranná akcia mala hodnotu 6,4 mld EUR. 

Španielsko
10. októbra vláda informovala o pláne vytvoriť fond vo výške 30 mld EUR na odkúpenie aktív španielskych finančných inštitúcií. Predseda vlády Jose Rodriguez Zapatero 13. októbra oznámil, že vláda poskytne 100 mld EUR na garanciu medzibankových pôžičiek do konca roka 2008, pričom nepodnikne kroky na rekapitalizáciu španielskych bánk, keďže finančný sektor netrpí problémami solventnosti.  

Írsko
30. septembra írska vláda, ako prvá z krajín EÚ, pristúpila k prijatiu opatrení na ochranu vkladov občanov, a to po dobu dvoch rokov v šiestich hlavných írskych bankách. Tento krok spôsobil negatívnu reakciu u niektorých európskych partnerov (najmä v UK, kde nastal presun vkladov do Írska), následne však viacero ČŠ prijalo obdobné opatrenia (viď nižšie). IE medzičasom predložilo revidovanú schému záchrany národného bankového sektora, ktorá nie je diskriminačná a pokrýva všetky banky so systematickým významom pre írsku ekonomiku, bez ohľadu na pôvod. Jej predchodkyňa bola kritizovaná predovšetkým kvôli zameraniu výlučne na írske banky.

Taliansko
8. októbra predseda vlády Silvio Berlusconi oznámil, že vláda je pripravená odkúpiť akcie v narušených bankách bez nároku na hlasovacie práva a podporiť ochranu vkladov až do súčasnej výšky krytia na úrovni 103 000 EUR v prípade, ak to bude potrebné. 13. októbra guvernér Národnej banky Mario Draghi oznámil dočasné uvoľnenie dlhopisov vo výške 40 mld EUR na odstránenie dlhov talianskych bánk.

Holandsko
Holandská vláda informovala, že poskytne 20 mld EUR na ochranu finančného sektora pred „extrémnymi šokmi“ spôsobenými úverovou krízou. 

Portugalsko
12. októbra rozhodlo o finančnej podpore 20 mld EUR na posilnenie likvidity portugalských bánk. 

Švédsko
13. októbra minister financií Švédska Anders Borg informoval o rozhodnutí vlády v najbližšej dobe zaviesť extenzívne opatrenia na ochranu finančného systému, pričom však do bánk nie je potrebné vkladať kapitál. Švédsko tiež uvažuje o ďalšom navýšení ochrany vkladov, ktorej súčasná hodnota 500 000 SEK bola na začiatku mesiaca zdvojnásobená. Švédska centrálna banka poskytne bankám finančnú podporu vo výške 80 mld SEK a 10 mld SEK vo forme pôžičiek. 

Švajčiarsko
Švajčiarska vláda informovala o kontingentnom pláne na prevenciu voči možnému kolapsu dvoch najväčších švajčiarskych bánk, UBS a Credit Suisse Group, ktoré nedávno utrpeli straty vo výške niekoľko mld USD. Vláda tiež zvažuje zvýšenie garancie vkladov, ktorá v súčasnosti predstavuje 30 000 CHF. 

Nórsko
Centrálna banka Nórska vydá bankám dlhopisy v hodnote 350 mld NOK na podporu likvidity finančného  trhu. 

Rusko
Dve hlavné ruské burzy niekoľko krát prerušili obchodovanie po tom, ako utrpeli masívne straty na hodnotách akcií. Na mimoriadnom zasadnutí v Kremli 7. októbra prezident Dmitrij Medvedev schválil dlhodobú pomoc pre banky vo výške 950 ml RUB. 13. októbra horná komora parlamentu schválila zákon poskytujúci Banke pre rozvoj a zahraničné ekonomické aktivity (Vnesheconombank) vedenej štátom 1,3 bn RUB na vyplatenie a splácanie pôžičiek ruských bánk v zahraničí. 
Medzinárodné iniciatívy ako odpoveď na finančnú krízu

Globálne spoločenstvo si uvedomuje nutnosť koordinovanej a globálnej odpovede na finančnú krízu, pričom doteraz boli vykonané viaceré nižšie uvedené kroky na medzinárodnej úrovni. Posledné opatrenia zamerané na ochranu vkladov vkladateľov v bankových inštitúciách (zvyšovanie úrovne pokrytia v ČŠ EÚ) a bezprecedentné kapitálové vstupy vlád do postihnutých a ohrozených finančných inštitúcií sú zamerané hlavne na udržanie, resp. obnovenie dôvery obyvateľstva v súčasný finančný systém. 
▪	IMF aktivoval mimoriadny finančný mechanizmus, aby pomohol krajinám zasiahnutým finančnou krízou. Schéma, ktorá bola použitá počas ázijskej finančnej krízy v roku 1997, pomôže urýchliť schvaľovanie pôžičiek. IMF tiež vyslal misiu na Island, kde vláda prebrala kontrolu nad troma najväčšími bankami.
▪	4. októbra prezident FR zvolal lídrov štyroch najväčších európskych ekonomík na stretnutie v Paríži, aby spoločne našli koordinovanú odpoveď na krízu. Lídri najväčších európskych ekonomík - britský premiér Gordon Brown, francúzsky prezident Nicolas Sarkozy, nemecká kancelárka Angela Merkelová a taliansky premiér Silvio Berlusconi, sa dohodli, že budú spolupracovať pri podpore ohrozených finančných inštitúcii. EÚ však nevytvorí spoločný záchranný finančný balík. Každá vláda bude používať svoje vlastné metódy a prostriedky, ale koordinovaným spôsobom. Zároveň sa dohodli, že požiadajú EIB, aby v predstihu uvoľnila 32 mld EUR na pôžičky pre SME, ktoré im majú pomôcť prekonať globálnu finančnú krízu. Pred rokovaniami došlo k nezhode medzi Nemeckom a Francúzskom, keď Berlín odmietol návrh Paríža na vytvorenie spoločného európskeho záchranného fondu, ktorý by bol podobný americkému finančnému balíku. Exkluzivita stretnutia spôsobila podráždenie u tých krajín EÚ, ktoré neboli pozvané, napr. ES, piatu najsilnejšiu európsku ekonomiku.
▪	8. októbra šesť centrálnych bánk znížilo úrokové miery o pol percentuálneho bodu. Išlo o krajiny USA (Federal Reserve: z 2% na 1,5%), UK (Bank of England z 5% na 4,5%), Kanadu, Švajčiarsko, Švédsko, úrokovú mieru znížila i ECB (4,25% na 3,75%),. Čína znížila úrokovú mieru o 0,27 perc. bodu.   
▪	11. októbra sa konalo vo Washingtone stretnutie ministrov financií G7 (USA, Japonsko, UK, GE, FR, IT, Kanada). Ministri financií zostavili 5-bodový plán „rozhodujúcich akcií“, ktorých cieľom je oživenie úverových trhov.  
▪	12. októbra sa v Paríži stretli šéfovia krajín a vlád eurozóny. Výsledkom stretnutia je vytvorenie „koordinovaného európskeho akčného plánu krajín eurozóny“ inšpirovaného plánom, ktorý minulý týždeň predstavil britský premiér Gordon Brown. Súčasťou schémy je vládne krytie dlhov bánk, podmienené časovým limitom maximálne päť rokov, vrátane krytia medzibankových pôžičiek, čo je kľúčovým bodom britského plánu. 
Na summite sa zúčastnil aj britský premiér Gordon Brown, prezident ECB Jean-Claude Trichet, predseda COM José Manuel Barroso a luxemburský premiér a šéf Eurozóny Jean-Claude Juncker. Prvý krát sa na podobnom stretnutí zúčastnil aj slovenský premiér Robert Fico.  
Schéma dohodnutá pre eurozónu bude aplikovaná do 31. decembra 2009 a prispôsobená trhovým podmienkam v každej krajine. Lídri v spoločnom vyhlásení ďalej uvádzajú, že bude vytvorená tak, aby predchádzala narušeniu rovnováhy na trhu, ktoré by mohlo negatívne ovplyvniť iné členské krajiny.  
Koordinovaný akčný plán EÚ a eurozóna má za cieľ:
o	zabezpečiť vhodné podmienky pre likviditu finančných inštitúcií;
o	uľahčiť financovanie bánk, ktoré je v súčasnosti obmedzované;
o	poskytnúť finančným inštitúciám dodatočné kapitálové zdroje a naďalej tak zabezpečovať správne financovanie ekonomiky;
o	povoliť efektívnu rekapitalizáciu bánk zasiahnutých krízou;
o	zabezpečiť dostatočnú flexibilitu implementácie pravidiel zúčtovania vzhľadom na súčasné výnimočné okolnosti na trhoch;
o	posilniť kooperačné procedúry medzi európskymi krajinami. 
▪	18. novembra sa bude vo Viedni konať mimoriadne stretnutie krajín OPEC-u. Témou diskusie budú dopady finančnej krízy na ceny ropy, ktoré padli na 87 USD za barel. Ceny ropy padli na európskych trhoch na ročné minimum, keď cena surovej ropy Brent sa v jednom období znížila na 77,2 USD za barel. 

Dopady na reálnu ekonomiku

V roku 2008 sa očakáva spomalenie rastu ekonomiky USA na 1,7 %, v roku 2009 na 1,5 %, čo je najnižšia hodnota od recesie v roku 2001. V EÚ sa očakáva rast na úrovni 1,4 % HDP (v eurozóne 1,3 %), čo predstavuje pokles o 0,5% v porovnaní s predchádzajúcimi predpoveďami. Predpokladá sa spomalenie i v roku 2009 (dokument EFC zo septembra 2008). Podľa najnovších informácií (zdroj BBC) je súčasná inflácia na úrovni 4,7%, pričom v nasledujúcich mesiacoch by sa mala zvýšiť na 5 %.  

Dopady sa prejavujú i v prístupe nefinančného korporátneho sektora k financiám: došlo k výraznému rozšíreniu   spreadov na podnikové dlhopisy, ktoré sa približujú k maximálnych úrovniam z marca 2008, pričom k rekordným zvýšeniam došlo i v USA. Pri súčasnom spomalení ekonomického rastu hrozí riziko dopadu „druhého kola“ efektov už na i tak nestabilný finančný sektor, riziko ďalšieho sprísňovania úverových podmienok, ako i zvýšeného tlaku na súvahové účty celého finančného sektora. 

Dopad na finančný sektor EÚ

CEBS a CEIOPS v svojich správach naznačujú, že priame expozície európskych bánk v postihnutých finančných skupinách USA sú zvládnuteľné. Zároveň predpokladajú, že finančné inštitúcie EÚ pravdepodobne zostanú i v najbližšej budúcnosti voči kríze odolnejšie ako USA. Hoci doteraz bolo odpísaných už cez 500 mld strát, odhady ECB aj COM hovoria o ďalších stratách v objeme 700 mld, ktoré sa nachádzajú vo finančnom systéme. Pritom však nie je známy ani sektor, ani región, ani finančné inštitúcie, ktoré budú postihnutné najviac - uvažuje sa tak nad bankovým sektorom, ako aj nad poisťovňami, či dokonca nástrojmi kolektívneho investovania (UCITS). Finančný sektor EÚ čelí viacerým problémom, pričom sa podčiarkuje potreba rekapitalizácie. Revitalizácia bánk vyžaduje objemné injekcie nového kapitálu, avšak možnosti rekapitalizácie sa zhoršujú. Doteraz banky rekapitalizovali približne dve tretiny objemu oficiálnych strát. 

Trh medzibankových úverov je naďalej nestabilný. Úrokové miery sú značné zvýšené, príčinou neochoty bánk v oblasti medzibankových úverov je najmä obava prenosu rizík z ostatných bánk a neistota v otázkach vnútrobankovej likvidity. S cieľom uľahčiť napätú situáciu na medzibankových trhoch zaviedli viaceré centrálne banky dodatočné opatrenia, aby sa vyhli neočakávaným nedostatkom likvidity (ECB zaviedla nelimitovanú „overnight facility“, Bank of England schválila £50 mld extra rezerv na stabilizáciu trhu libry, CB Nórska rozhodla o vydaní dlhopisov v hodnote 41 mld EUR na podporu bánk, šesť CB vrátane ECB a Bank of England znížilo úrokové miery o pol percentuálneho bodu, atď).

Hlavným rizikovým faktorom pre oblasť bankového sektora EÚ je pokračujúca labilita finančných trhov. Očakáva sa tiež zvýšenie úverových rizík. Hoci by regulačné kapitálové požiadavky mali absorbovať negatívne efekty krízy, výhľad pre opätovné získanie stability bankového sektoru EÚ zostáva pesimistický a nemôže byť vylúčená ani potreba ďalšej rekapitalizácie. V bankovom priemysle tak v súčasnosti dochádza k štrukturálnym zmenám, dôsledky sú rozsiahle najmä u malých a stredných bánk, pričom sa v procese urovnávania očakáva viacero možných bankrotov. 

Poskytovanie úverov podnikateľskému sektoru

Keďže banky v súčasnosti nedisponujú potrebnou likviditou, je možno oprávnene očakávať ďalšie sprísňovanie podmienok poskytovania úverov pre nefinančné subjekty a znižovanie finančnej likvidity pre ostatné nebankové finančné inštitúcie. 

Vývoj na akciových trhoch 

Trend zaregistrovaný v priebehu roka 2008 ukazuje, že zníženie európskych indexov v septembri presiahlo 10 perc. bodov poklesu na burzách cenných papierov v USA. K augustu 2008 klesla hodnota akcií európskych bánk v porovnaní s júnom 2007 o takmer polovicu a teda na tri a polročné minimum. Náznaky obratu vývoja na akciových trhoch boli zaznamenané až po stretnutí predstaviteľov eurozóny v Paríži 12. októbra.