Title: Informácia o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy predsedu vlády Ukrajiny Jurija Jechanurova v Slovenskej republike dňa 2
Author: vzor
Last saved by: user
Company: none

Informácia o priebehu a výsledkoch pracovnej návštevy ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Jána Kubiša
v Chorvátskej republike v dňoch 30. - 31. októbra 2006

Na základe pozvania ministerky zahraničných vecí a európskej integrácie Chorvátskej republiky Kolindy Grabar –Kitarovičovej sa v dňoch 30. - 31. októbra 2006 uskutočnila pracovná návšteva ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky Jána Kubiša v Chorvátskej republike (HR). Slovenský minister rokoval s ministerkou zahraničných vecí a európskej integrácie, bol prijatý prezidentom HR Stjepanom Mesičom, predsedom Saboru (parlamentu) HR Vladimirom Šeksom a predsedom vlády HR Ivom Sanaderom.
Uskutočnilo sa jeho stretnutie s predsedom Koordinácie chorvátskych spoločností priateľstva Andrijom Karafilipovičom v prítomnosti predstaviteľov Spoločnosti chorvátsko-slovenského priateľstva pánov Zlatka Heršaka, Zlatka Jevaka a Pavle Šomodiho.
	
Predseda vlády HR Ivo Sanader slovenského hosťa informoval, že dňa 9. 11. 2006 sa zúčastní v Bratislave zasadnutia Európskej ľudovej strany (EPP). Prejavil záujem počas svojho pobytu v Bratislave stretnúť sa s predsedom vlády SR Róbertom Ficom a prerokovať aktuálne otázky budúcej spolupráce. Konštatoval, že vláda HR má záujem aj naďalej rozvíjať úspešnú bilaterálnu spoluprácu a získavať slovenské skúsenosti z prístupového procesu. Ocenil tradične dobré vzťahy medzi oboma krajinami pričom podčiarkol, že by sa mali naďalej rozvíjať v prospech oboch krajín. Opätovne potvrdil pozvanie na oficiálnu návštevu pre predsedu vlády SR R. Fica v HR. 
Minister ZV SR J. Kubiš plne súhlasil s prezentovaným chorvátskym postojom a uviedol, že nová slovenská vláda má záujem pokračovať v doterajšom rozvoji bilaterálnej spolupráce a v prípade záujmu chorvátskej strany aj odovzdávať svoje skúsenosti z prístupového procesu do EÚ a NATO. Vyjadril pripravenosť v najbližšom čase uskutočniť bilaterálne stretnutia ústavných činiteľov oboch  krajín: návšteva prezidenta SR v HR, predsedu Sabora HR v SR a predsedu vlády SR v HR. 
 	Premiér HR v rozhovore informoval slovenskú stranu o výsledkoch svojej nedávnej návštevy USA a o stretnutí s prezidentom USA G. Bushom, viceprezidentom USA D. Cheneym, ministerkou ZV USA C. Riceovou  a D. Rumsfeldom, ministrom obrany USA. Uviedol, že prezident USA G. Bush ocenil demokratický vývoj v krajine a vyjadril záujem riešiť otázku členstva HR v NATO do konca roku 2008. Doposiaľ sa hovorilo o získaní pozvania v roku 2008 a plnoprávnom členstva v roku 2009. Ako možný scenár vidí v precedense prijímania Španielska do NATO, ktoré dostalo oficiálnu pozvánku na zasadnutí ministrov NATO (október 1985) a plnoprávnym členom NATO sa stalo v marci 1986. Obdobný scenár by mohol byť uplatnený aj  na HR – pozvanie 2007 a plnoprávne členstvo 2008. Požiadal SR o podporu HR v otázke rozšírenia NATO v roku 2008. Taktiež informoval o prijatej rezolúcii EPP v Helsinkách, v ktorej sa vyjadruje podpora HR v jej snažení o získanie plnoprávneho členstva v NATO v roku 2008. 

Minister J. Kubiš informoval chorvátsku stranu o svojom rannom stretnutí s GT NATO Jaapom de Hoop Schefferom, kde požiadal GT o urýchlenie prístupového procesu pre Chorvátsko, Macedónsko a Albánsko. Podľa slovenského názoru si HR zasluhuje členstvo v NATO  v najbližšom období. GT NATO po svojej návšteve USA v Bratislave hovoril o vyslaní jasného signálu pre kandidátske krajiny s perspektívnym pozvaním. SR je pripravená presadzovať prijatie HR do NATO už v roku 2008. V tomto smere minister J. Kubiš prisľúbil inštruovať slovenských veľvyslancov v ČK NATO a SD SR pri NATO. Zároveň prisľúbil osloviť krajiny NATO s cieľom získania podpory členstva HR v NATO v roku 2008. Dodal však, že chorvátska strana bude musieť výraznejšie lobovať vo vybraných inštitúciách.     
Premiér I. Sanader poďakoval slovenskej strane za ústretový prístup  a pripravenosť napomôcť v prístupovom procese do NATO. Vyjadril presvedčenie, že po vstupe do NATO v roku 2008 by mohlo dôjsť aj k získaniu plnoprávneho členstva v EÚ v roku 2009. Konštatoval, že prístupový proces prebiehal doteraz veľmi intenzívne, a to aj napriek skutočnosti, že HR má v Bruseli iba 8 diplomatov. Žiaľ v poslednom období dochádza k predlžovaniu lehôt zo strany EK a pracovných skupín, čo sa negatívne odráža na rýchlosti negociačného procesu. O uvedenej skutočnosti už hovoril s predsedom EK J.M. Barrosom, ktorý prisľúbil pomoc. Chorvátska strana by však v tejto otázke ocenila aj pomoc SR.  Premiér Sanader potvrdil, že chorvátske vedenie podnikne všetky kroky, aby HR bola pripravená na plnoprávne členstvo v EÚ v roku 2009.
Minister J. Kubiš potvrdil pripravenosť SR aj naďalej podporovať integráciu HR do EÚ a odovzdávať jej skúsenosti z prístupového procesu. Prisľúbil chorvátskej strane pomôcť pri zintenzívnení negociačného procesu HR do EÚ. Taktiež požiadal chorvátsku stranu o podporu pri zriaďovaní dvoch honorárnych konzulátov v HR (Rijeka, Split) a vyjadril záujem slovenských podnikateľských kruhov o privatizáciu podnikov v Chorvátsku.    

Počas prijatia u predsedu Sabora HR Vladimíra Šeksa boli prerokované otázky rozvoja parlamentnej spolupráce. Predseda V. Šeks ocenil doterajšiu bilaterálnu spoluprácu ako úspešnú. V roku 2004 sa uskutočnila návšteva predsedu NR SR P. Hrušovského v HR, aktívne spolupracujú výbory pre európske záležitosti  a zahraničnú politiku. Chorvátska strana s potešením prijala pozvanie na zasadnutie predsedov parlamentov krajín EÚ, ktoré sa uskutoční v Bratislave v roku 2007. V krátkosti informoval slovenského hosťa o aktivitách Saboru HR v prístupovom procese do NATO a EÚ. Vyjadril presvedčenie, že inštitucionálna ústavná reforma v EÚ nespochybní proces rozširovania a HR bude mať šancu po ukončení prístupového procesu sa v roku 2009 stať plnoprávnym členom EÚ. Potvrdil, že Sabor má záujem, aby Chorvátsko získalo plnoprávne členstvo v NATO v roku 2008.  
Minister J. Kubiš ocenil doterajší rozvoj parlamentnej spolupráce. Potvrdil pozvanie na uskutočnenie bilaterálnej návštevy SR a vyjadril presvedčenie, že v osobe predsedu NR SR P. Pašku  nájde chorvátska strana vynikajúceho partnera. Potvrdil pripravenosť SR podporiť HR v jej snahách o získanie plnoprávneho členstva v NATO v roku 2008. V problematike rozširovania EÚ minister Kubiš poznamenal, že je v záujme EÚ ponechať krajinám západného Balkánu (ZB) európsku perspektívu v zmysle prijatých záverov „Thessaloniki agenda“. Podľa nášho názoru celý región ZB musí mať jasnú proeurópsku perspektívu, ktorej dosiahnutie bude závisieť na individuálnom prístupe  každej krajiny. Inštitucionálne reformy v EÚ majú za cieľ zefektívniť činnosť samotnej EÚ a nie brániť jej rozšíreniu. Počas stretnutia si obe strany vymenili názory na aktuálny vývoj v priestore ZB s dôrazom na situáciu v Srbsku a budúceho statusu Kosova.

V priebehu plenárneho rokovania oboch ministrov bolo konštatované, že medzi oboma krajinami neexistujú otvorené otázky zásadného charakteru. Ministerka ZVaEI HR Kolinda Grabarova-Kitarovičová konštatovala, že v zmluvnej základni bude treba doriešiť podpis Protokolu k Dohode o podpore a ochrane  investícii medzi SR a HR. Problematiku časti dlhu po bývalej SFRJ bude potrebné delegovať na expertnú úroveň, nakoľko chorvátska strana je toho názoru, že uvedený dlh bol splatený. V hospodárskej oblasti vidíme isté možnosti rozvoja a mnohé chorvátske podniky majú záujem podnikať v SR. Informovala o záujme chorvátskej strany zúčastniť sa medzinárodného tendra na dodávku nízko podlažných  električiek zn. Končar, kooperácie v automobilovom priemysle, energetike. Chorvátska strana taktiež  ponúka využitie prístavu Rijeka, ktorý modernizoval svoje kapacity a je plne konkurenčne schopný. Chorvátska strana navrhla podpis dohody o možnosti vzájomného cestovania na občianske preukazy. HR už viac ako 4 roky umožňuje občanom SR cestovať do HR na OP a má záujem o recipročné opatrenia. Obdobnú dohodu má HR so Slovinskom, Talianskom a Maďarskom. Ocenila prínos oboch národnostných menšín pre rozvoj vzájomných vzťahov.
Minister J. Kubiš poznamenal, že SR má záujem doriešiť otvorené otázky v čo možno najbližšej dobe. Prisľúbil prerokovať otázku využívania OP občanov HR na cesty do SR s ministrom vnútra SR. Podotkol však, že táto otázka môže byť súčasťou Schengenských pravidiel. Vyjadril uspokojenie, že v najbližšej dobe bude podpísaná readmisná dohoda. Vzhľadom na nárast počtu slovenských turistov a potrebu ich ochrany požiadal chorvátsku stranu o podporu zriadenia dvoch honorárnych konzulárnych úradov v Rijeke a Splite.  Súhlasil s názorom o nedostatočnej hospodárskej spolupráci a vyjadril záujem slovenskej strany o jej rozvoj. Ako príklad uviedol záujem slovenských podnikateľských kruhov o privatizáciu podnikov v Chorvátsku. V tejto súvislosti minister J. Kubiš informoval, že v rámci reorganizácie má MZV SR záujem zefektívniť činnosť integráciou s odbormi zahraničného obchodu MH SR. Ubezpečil chorvátsku stranu o záujme SR spolupracovať s chorvátskymi podnikmi vo všetkých oblastiach, vrátane  automobilového priemyslu.
Ministerka ZVaEI HR v zmysle rozhovoru ministra J. Kubiša s predsedom vlády HR I. Sanaderom informovala o aktivitách HR v otázke získania plnoprávneho členstva v NATO už v roku 2008 a EÚ v roku 2009. Ocenila doterajšiu podporu a ústretovosť slovenských partnerov pri odovzdávaní predvstupových skúseností do EÚ a NATO.
Minister J. Kubiš potvrdil záujem novej slovenskej vlády podporovať integračné ambície HR. V ďalšej časti rozhovoru požiadal minister J. Kubiš o názor chorvátskej strany na aktuálny vývoj v priestore západného Balkánu, predovšetkým na otázku budúceho statusu Kosova.
Ministerka ZVaEI HR k otázke budúceho statusu Kosova uviedla, že akékoľvek riešenie nesmie destabilizovať situáciu v regióne ZB. HR podporuje princípy Kontaktnej skupiny a je v záujme medzinárodného spoločenstva nájsť optimálne riešenie. Vývoj v Kosove je od roku 1999 nejednoznačný a často aj rozporuplný. Pri riešení je potrebné obrátiť pozornosť nielen na status, ale aj na plnenie štandardov. Ide predovšetkým o ochranu národnostných menšín, nielen srbskej, ale aj chorvátskej, tureckej a rómskej. Obyvatelia vo väčšine prípadov podporujú nezávislosť Kosova a vidia v ňom záruku lepšieho života. Striktne vyprofilované postoje Prištiny a Belehradu nenechávajú žiaden negociačný priestor v hľadaní kompromisného riešenia. Nadchádzajúca Ahtisaariova správa by mala dať jasnú odpoveď na ďalší vývoj. Podľa jej názoru existuje jasné smerovanie, predovšetkým v prípade USA, čo najskôr definitívne riešiť otázku statusu Kosova. Z právneho hľadiska to však môže mať veľké následky na vývoj v konfliktných oblastiach a preto by riešenie Kosova nemalo byť precedensom. Upozornila na potrebu spolupráce USA a EÚ, pričom vyjadrila istú skepsu ohľadom  jednotnej pozície EÚ k uvedenej otázke. Prípadné víťazstvo radikálov v Srbsku by mohlo túto situáciu ešte viac destabilizovať. Preto je dôležité správne načasovanie a jednotný postup medzinárodného spoločenstva. 
Z pohľadu HR je dôležité, aby sa riešenie statusu Kosova negatívne neodzrkadlilo na situácii BaH a to pokusmi o oddelenie Republiky Srbskej (RS). Upozornila, že medzinárodne spoločenstvo obviňuje bosnianskych Chorvátov z blokovania reforiem. Faktom však ostáva, že bosnianski Chorváti sú konštitučný národ a preto by sa malo prihliadať aj na ich záujmy. HR má záujem, aby bosnianski Chorváti prijali BaH ako vlastnú krajinu a spolupodieľali sa na jej budovaní. To bude možné dosiahnuť iba pri rešpektovaní aj ich záujmov zo strany všetkých zainteresovaných strán. Konštatovala, že medzinárodná prítomnosť v podobe Úradu vysokého predstaviteľa (OHR) bude aj v budúcom roku nevyhnutná.
Minister J. Kubiš uviedol, že SR ako nestály člen BR OSN  má záujem o také riešenie, ktoré nedestabilizuje situáciu v regióne. Súhlasil z názorom, že postoje Prištiny a Belehradu sú protichodné a v súčasnosti je skoro nemožné nájsť v nich styčné body, najmä v otázke statusu. SR si uvedomuje zložitosť uvedeného problému a možný dosah na budúci vývoj medzinárodných vzťahov. SR veľmi citlivo pristupuje v tejto otázke a nemá záujem, aby rozhodnutie o statuse Kosova otvorilo historické spory.  SR očakáva  Ahtissariho správu a následne príjme ďalšie rozhodnutie. 
Obe strany sa zhodli v názore, že nadchádzajúce obdobie bude pre budúcnosť regiónu ZB rozhodujúce.

Počas prijatia u prezidenta HR Stjepana Mesića minister ZV SR informoval o aktuálnej situácii na Slovensku v kontexte s politikou novej vládnej koalície. Vyzdvihol najmä návrh zákona o štátnom rozpočte na rok 2007 v nadväznosti na plnenie kritérií prijatia eura, zvyšujúce sa medzinárodné ohodnotenie SR a rekordne vysokú podporu vládnej koalícii v prieskumoch verejnej mienky. V súvislosti s bilaterálnymi vzťahmi s HR vyjadril kontinuitu zahraničnej a bezpečnostnej politiky SR s tým, že úplne podporuje ambície HR v prístupovom procese do EÚ a NATO a je pripravená jej naďalej pomáhať pri odovzdávaní svojich skúseností. 
  	Prezident Stjepan Mesić sa v hodnotení súčasnej vnútropolitickej situácie HR venoval predovšetkým otázke právneho štátu, ktorý je predpokladom vstupu do EÚ. Poukázal na podvody a kriminálne činy súvisiace s fingovanými  nákupmi zbraní z finančných zdrojov chorvátskej vysťahovaleckej diaspóry pre chorvátsku armádu počas trvania vojnového konfliktu so Srbskom. Vyjadril spokojnosť, že tieto podvody neboli zabudnuté, a zároveň nádej, že budú predmetom súdnych procesov. Vo vzťahu HR k Bosne a Hercegovine skonštatoval, že Chorvátsko, na rozdiel od niektorých radikálnych politických strán v Srbsku, nemá ambície na zmenu hraníc a verí, že prijatím novej ústavy sa BaH stabilizuje ako jednotný štát. Prezident uviedol, že poslanie medzinárodného spoločenstva v BaH sa ešte nenaplnilo. V súvislosti s Kosovom vyjadril obavu, aby nedošlo k deleniu BaH a tým nevznikla nová „Palestína“.  Prezident S. Mesić považuje osamostatnenie Kosova za prirodzené, otázkou zostáva, ako by malo k nemu dôjsť. Samostatnosť Kosova by, podľa neho, mala vyvolať katarziu v Srbsku. Práve skúsenosti a úspechy Chorvátska by mohli motivovať Srbsko na jeho budúcej ceste do Európy.
Minister ZV SR v reakcii pripomenul, že ani SR sa nevyhlo problémom s hospodárskymi deliktmi predovšetkým pri „divokej privatizácii“ a rôznych spreneverách majetku, takže úplne chápe situáciu v HR  a nakoľko SR sa s pozostatkami týchto problémov tiež borí, o to viac chápe potrebu podpory Chorvátska. Minister ZV krátko zhodnotil situáciu v EÚ a v súvislosti s nutnosťou vyriešenia problémov, spojených s jej inštitucionálnou reformou a prijatím ústavnej zmluvy, vyjadril stanovisko SR, ktoré sa zakladá na zásade, že ak je krajina pripravená na vstup, malo by sa jej to umožniť.  To isté sa vzťahuje k NATO, kde Chorvátsko dosiahlo v implementácii  Akčného plánu pre členstvo (MAP) najväčší pokrok. K téme Kosovo a jeho nezávislosť minister ZV SR nastolil najmä otázku „čo bude deň po“ a či treba rozhodnúť o statuse Kosova pred voľbami v Srbsku alebo po nich.
Prezident Mesić v odpovedi priznal, že si kvôli zložitosti situácie netrúfa predvídať možný ďalší vývoj a v súvislosti s referendom k novej Srbskej ústave prehlásil, že výsledok ho neprekvapil, hoci jeho platnosť zachránila účasť voličov až na poslednú chvíľu.

	Oficiálna návšteva ministra zahraničných vecí SR Jána Kubiša prebehla vo veľmi priateľskom duchu a v atmosfére vzájomného porozumenia. Splnila najmä svoj primárny cieľ v tom, že chorvátskej strane sa dostalo ubezpečenia o trvalej podpore SR nezávisle od toho, aká politická strana je pri moci.