Author: .
Company: Úrad vlády SR

N á v r h   

na zmenu uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 703 
z 13. septembra 2000

Na základe bodu B. 6 uznesenia vlády SR č. 703 z 13. septembra 2000 bolo uložené ministrovi spravodlivosti Slovenskej republiky predložiť na rokovanie vlády v termíne do 31. decembra 2000 návrh nového zákona o rozhodcovskom konaní. 

Pôvodný zámer Ministerstva spravodlivosti SR bol pripraviť novelu zákona     NR SR č. 218/1996 Z. z. o rozhodcovskom konaní. Vláda SR však ministra spravodlivosti zaviazala pripraviť návrh nového zákona rozhodcovskom konaní, ktorého zámerom je najmä rozšírenie právomoci rozhodcovských súdov a zliberalizovanie inštitútu rozhodcovského konania natoľko, aby bol častejšie využívaný domácimi, ako aj zahraničnými subjektami. Rozhodcovské konanie by malo byť možné v každom prípade, ak zákon z vážnych dôvodov nevyhradí súdne konanie.

Po schválení citovaného uznesenia vlády SR Ministerstvo spravodlivosti SR skúmalo negatívny dopad v súčasnosti platného zákona o rozhodcovskom konaní na rozhodovanie jednotlivých rozhodcovských súdov a hľadalo riešenia tejto nepriaznivej situácie. Nakoľko ide o náročnú úlohu, ktorá si vyžaduje vykonanie dôkladnej analýzy a spoluprácu so všetkými dotknutými subjektami, zriadilo Ministerstvo spravodlivosti SR pracovnú komisiu za účelom prípravy uvedeného návrhu zákona, ktorej členmi sú najmä rozhodcovia pôsobiaci na jednotlivých rozhodcovských súdoch, zástupcovia právnických profesných komôr, ako aj právni teoretici pôsobiaci v tejto oblasti. Práca komisie je naplánovaná na približne 11 stretnutí, pričom na každom z nich sa prerokuje jeden  z okruhov problémov, ktoré sú nasledovné:
1.	rozšíriť pôsobnosť zákona, pretože nedostatkom platného zákona je úzky okruh arbitrovateľných vecí (najmä o občianskoprávne, príp. pracovnoprávne vzťahy), 
2.	precizovať úpravu rozhodcovskej zmluvy, resp. rozhodcovskej doložky k zmluve (jasne a jednoznačne vymedziť formu a náležitosti rozhodcovskej zmluvy), 
3.	nanovo vymedziť ustanovovanie rozhodcov a ich postavenie, ako aj zriaďovanie a postavenie stálych rozhodcovských súdov (jasnejšie definovať kritériá pre výber rozhodcov, ich úlohu a rozšíriť možnosť zriaďovania stálych rozhodcovských súdov nielen zákonom, ale aj na základe zákona), 
4.	niektoré druhy konania na súde podmieniť predchádzajúcim povinným zmierovacím konaním (uložiť subjektom pri uzatváraní obchodných zmlúv povinnosť zakotviť do zmluvy klauzulu, že spory medzi nimi budú riešiť v rozhodcovskom konaní), 
5.	riešiť otázku vylúčenia rozhodcu z dôvodu jeho zaujatosti a jeho povinnosť oznámiť okolnosti týkajúce sa jeho zaujatosti účastníkom sporu (obdobne ako je to v Občianskom súdnom poriadku), 
6.	zaviesť do rozhodcovského konania inštitút preskúmania rozhodcovského nálezu iným stálym rozhodcovským súdom (kvázi druhá inštancia), 
7.	zúžiť dôvody na zrušenie rozhodcovského nálezu (napr. aby ho nebolo možné zrušiť z dôvodu porušenia hmotnoprávnych predpisov), 
8.	jednoznačne upraviť okamih vykonateľnosti rozhodcovského nálezu a stanoviť podmienky uznania a vykonateľnosti cudzozemských rozhodcovských nálezov (v súlade s čl. V Newyorského dohovoru z roku 1958), 
9.	jednoznačne rozlíšiť rozhodcovské konanie ad hoc a rozhodcovské konanie pred stálym rozhodcovským súdom, 
10.	doplniť úpravu voľby rozhodujúceho hmotného práva (ak si účastníci nezvolili rozhodujúce právo sami), 
11.	vyriešiť vzťah medzi Občianskym súdnym poriadkom a zákonom o rozhodcovskom konaní (zachovať pre rozhodcov možnosť aplikovať v nevyhnutných prípadoch ustanovenia Občianskeho súdneho poriadku, t. j. stanoviť subsidiárnu platnosť OSP pre rozhodcovské konanie). 

Na základe uvedeného navrhujeme, aby vláda Slovenskej republiky schválila odklad predloženia návrhu zákona o rozhodcovskom konaní z 31. decembra 2000 na 30. júna 2001.