Title: Ciele ARNP PRENAME 2001
Author: PC Deskpro MZV SR
Last saved by: FridrichL

PRENAME/NEKLASIFIKOVANÝ
RNP/136.792/2002-ODEA

PRENAME/NEKLASIFIKOVANÝ
RNP/141.194/2002-ODEA

Ročný národný program 
prípravy SR na členstvo v NATO 
na rok 2003
(RNP PRENAME 2003)

Návrh

Bratislava, september 2002

O B S A H 

Východiská a ciele RNP PRENAME 2003

1.	Politické a ekonomické otázky
2.	Obranné a vojenské otázky
3.	Otázky zdrojov
4.	Bezpečnostné otázky
5.	Právne otázky	

Úlohy RNP PRENAME 2003

1. Politické a ekonomické otázky
1.1. 	Oblasť zahranično-bezpečnostnej politiky
1.2. 	Oblasť práce s verejnou mienkou
1.3. 	Oblasť krízového manažmentu
1.4. 	Oblasť civilného núdzového plánovania
1.5. 	Oblasť vedy a techniky
1.6. 	Oblasť životného prostredia
2.	Obranné a vojenské otázky
3.	Otázky zdrojov
3.1.	 Oblasť plánovania finančných zdrojov 
3.2.	 Oblasť ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany
4.	Bezpečnostné otázky
5.	Právne otázky

Prílohy:

Príloha 1: Prehľad plánovaných finančných nákladov RNP PRENAME 2003
Príloha 2: Zoznam použitých skratiek

Východiská a ciele RNP PRENAME 2003

1.	Slovenská republika (SR) sa hlási k demokracii, slobode jednotlivca, trhovej ekonomike a právnemu štátu  ako základným atribútom, na ktorých spočíva jej moderná štátnosť. SR je už i dnes faktickým spojencom členských krajín Aliancie a ďalších demokratických krajín pri ochrane spomínaných hodnôt, čo potvrdzuje predovšetkým jej prístup a príspevok v boji s medzinárodným terorizmom. Podpora verejnosti vstupu Slovenska, konsenzus politických strán ohľadne členstva v NATO a ich vedomie zodpovednosti za osud krajiny, ako i dosiahnutý pokrok v procese prípravy, sú garanciou politickej kontinuity vývoja po jesenných parlamentných voľbách. Slovenská republika zostane i v budúcnosti verná hodnotám a princípom, ktoré sú základnými stavebnými kameňmi Aliancie.

2.	Ročný národný program prípravy SR na členstvo v NATO (RNP PRENAME) na rok 2003 je postavený tak, aby vláda, ktorá vzíde z parlamentných volieb nadviazala na výsledky dosiahnuté v MAP a priority vyplývajúce z hodnotenia stavu pripravenosti. Nakoľko sa väčšina politických strán hlási k cieľom definovaným v RNP, nič by nemalo brániť plynulému napĺňaniu cieľov štvrtého cyklu MAP. V prípade pozvania Slovenskej republiky za člena NATO nedôjde k poľaveniu a strate motivácie v procese prípravy na vstup do Aliancie, čoho výrazom je i RNP kontinuálne a štandardne vychádzajúci zo skúseností z predchádzajúcich cyklov MAP. Slovenská republika kladie veľký dôraz na efektívne fungovanie PRENAME a jeho osvedčených štruktúr, ktoré zodpovedajú za plnenie RNP. Uchovanie a rozvoj daných štruktúr sú jednou z garancií implementácie vytýčených cieľov aj po pozvaní za člena NATO. Slovenská republika je však zároveň pripravená pružne reagovať na potrebu modifikácie RNP v závislosti od výsledkov summitu v Prahe.

3.	SR sa podobne ako NATO usiluje o zvládnutie výzvy nových bezpečnostných hrozieb, predovšetkým hrozby terorizmu. MAP pritom zohráva pozitívnu úlohu pri budovaní adekvátnych nástrojov a postupov nevyhnutných pre úspech v tejto oblasti. Nové hrozby SR vníma ako dlhodobú a mnohorozmernú výzvu, ktorá sa radí na čelo priorít jej bezpečnostnej politiky. Z uvedeného dôvodu venuje SR mimoriadnu pozornosť súčasnej diskusii NATO k tejto téme. Jedným z cieľov pripravovaných reforiem spojených s prípravou na vstup do NATO je preto i schopnosť vysporiadať sa s novými úlohami, ktoré vyplynú z výsledkov pražského summitu v oblasti adaptácie na nové bezpečnostné hrozby.

4.	Priority RNP na obdobie štvrtého cyklu MAP vidíme v pokračovaní politických a ekonomických reforiem a neustálom zlepšovaní kvality demokracie, v pokračovaní aktivít zameraných na informovanie verejnosti o NATO, implementácii reforiem ozbrojených síl SR (OS SR) s dôrazom na ľudský potenciál, vytvorení podmienok ochrany a prenosu utajovaných informácií a preverení dostatočného počtu osôb podľa novej legislatívy a dotvorení legislatívneho prostredia nevyhnutného pre bezproblémové plnenie záväzkov vyplývajúcich z členstva v NATO.

1. Politické a ekonomické otázky

5.	V oblasti verejnej informovanosti a podpory pre vstup SR do NATO došlo v rokoch 2001 a 2002 k výrazným posunom. Podpora verejnosti pre vstup narástla v priebehu roku 2001 o 6% a začiatkom roku 2002 o ďalších 6%, takže sa v polovici roku 2002 ustálila na úrovni 60%. Úmerne k tomuto nárastu priaznivcov vstupu kleslo percento odporcov, pričom počet tých, ktorí sú určite proti členstvu SR v NATO (odpoveď „určite nie“ v tabuľke), klesol na 13%. Tento pozitívny vývoj postojov verejnosti bol dosiahnutý vďaka dôslednej implementácii Koncepcie zvýšenia informovanosti verejnosti pred vstupom SR do NATO, ktorú vláda prijala v roku 2000 a na realizácii ktorej v rokoch 2001 a 2002 úzko spolupracovalo množstvo aktérov - štátnych inštitúcií, mimovládnych organizácií a médií. Bohatá a viacvrstvová verejná diskusia o Severoatlantickej aliancii a o vstupe Slovenska do nej, ako aj o širšom kontexte medzinárodnej politiky a bezpečnosti, ktorú títo aktéri rozvinuli, pomohla zvýšiť úroveň informovanosti občanov o uvedených otázkach, a tým aj zvýšiť mieru ich podpory pre členstvo Slovenska v aliancii. Preto dosiahnutú podporu verejnosti pre vstup do NATO možno podľa sociológov považovať za podporu informovanú, teda takú, ktorá je založená na vedomostiach, informáciách, vnútornom presvedčení a stotožnení s princípmi a cieľmi aliancie.

Tabuľka: „Podporujete alebo nepodporujete vstup Slovenska do NATO?“

Podpora vstupu SR do NATO:

december 2000

december 2001

marec
2002

jún 
2002

určite áno | 18,2 | 22,2 | 29,0 | 27,3
skôr áno | 29,4 | 31,1 | 31,7 | 32,5
podpora spolu | 47,1 | 53,3 | 60,7 | 59,7
skôr nie | 24,0 | 25,0 | 17,0 | 21,1
určite nie | 22,1 | 16,8 | 17,0 | 13,0
odmietanie spolu | 47,0 | 41,8 | 34,0 | 34,1
nevie | 6,2 | 4,8 | 5,3 | 6,1
spolu | 100,0 | 100,0 | 100,0 | 100,0
Zdroj: KVVM NOC, december 2000, december 2001, marec 2002, jún 2002

6.	Verejná informovanosť a podpora zostáva aj naďalej prioritnou úlohou. Je nutné udržiavať kontinuálny dialóg s občanmi o otázkach medzinárodnej bezpečnosti, a tým zaistiť ich informovanosť a podporu pre bezpečnostnú politiku štátu. V roku 2003 je pritom možné stavať na výsledkoch, dosiahnutých v rokoch 2001 a 2002, a na partnerstve medzi štátom, občianskou spoločnosťou a médiami, vďaka ktorému boli tieto výsledky dosiahnuté. Základnými cieľmi v oblasti verejnej informovanosti a podpory pre rok 2003 sú:

a)	udržiavať celospoločenskú diskusiu o rôznych aspektoch medzinárodnej bezpečnosti, o Severoatlantickej aliancii a jej adaptácii od konca Studenej vojny, o príprave Slovenska na vstup do NATO, o prínosoch a záväzkoch vyplývajúcich z členstva v NATO a pod.; 
b)	ďalej zlepšovať informovanosť občanov o uvedených témach;
c)	udržiavať dosiahnutú mieru verejnej podpory pre vstup SR do NATO a pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku SR vôbec; 
d)	ďalej znížiť počet odporcov vstupu SR do NATO.

7.	V záujme naplnenia týchto cieľov bude potrebné:

a)	koordinovať a aktualizovať činnosť jednotlivých vládnych a mimovládnych aktérov, zapojených do realizácie informačnej koncepcie, na základe priebežných výsledkov sociologických výskumov a vývoja situácie v oblasti postojov verejnosti;
b)	udržiavať a upevňovať sieť spolupracovníkov z mimovládnej sféry v celej SR, pokračovať v spolupráci s MVO a naďalej podporovať ich informačné a popularizačné projekty;
c)	pokračovať v spolupráci s elektronickými a tlačenými médiami, celoslovenskými i regionálnymi; zlepšovať informovanosť slovenských novinárov;
d)	udržiavať prácu v regiónoch a s cieľovými skupinami;
e)	udržiavať prácu s cieľovými skupinami, predovšetkým so skupinou „vlažných odporcov“ vstupu (v tabuľke vyššie kategória „skôr nie“, ktorú v júni 2002 tvorilo 21% respondentov);
f)	rozšíriť škálu informačno-edukatívnych projektov o nové typy.

8.	Korupcia predstavuje závažný problém v budovaní bezpečnosti a stability v spoločnosti. Aktívny prístup vlády SR k otázke korupcie sa začal realizovať dňa 21. júna 2000 schválením  Národného programu boja proti korupcii, do prípravy ktorého bola zapojená aj mimovládna organizácia – Transparency International Slovensko, a ktorý je realizovaný v podmienkach ministerstiev a ostatných ústredných orgánoch štátnej správy prostredníctvom Akčného programu boja proti korupcii. Národný program obsahuje detailnú analýzu príčin a následkov korupcie na Slovensku, ako aj zoznam konkrétnych opatrení na ich riešenie. Jej zníženie resp. eliminovanie predstavuje jednu z hlavných priorít vlády SR. Existuje predpoklad, že si ju osvojí aj nová exekutíva, nakoľko boj s korupciou je jednou z hlavných tém politických subjektov, ktoré by mali tvoriť vládu SR po jesenných parlamentných voľbách.     
 
9.	Slovenská republika zaznamenala posun v boji proti korupcii. Tento pokrok je výsledkom spolupráce zložiek štátnej správy (Odbor boja proti korupcii Úradu organizovanej trestnej činnosti Prezídia policajného zboru SR, Úrad pre štátnu službu, Riadiaci výbor boja proti korupcii a Centrálna koordinačná jednotka boja proti korupcii na Úrade vlády SR), ako aj väčšieho záujmu verejnosti a médií o tento problém. 

10.	Vláda SR sa snaží riešiť otázku korupcie takými legislatívnymi opatreniami, ktoré by mohli zabrániť predpokladom na jej vznik resp. ďalšie rozšírenie. V súčasnosti prebieha úspešná implementácia Zákona o ochrane utajovaných skutočností, Zákona o štátnej službe a Zákona o verejnej službe, ktorý stanovuje predpoklady pre kariérnu štátnu službu, obsadzovanie pozícií na základe výberového konania, zákaz prijímať dary, povinnosť ohlasovať konflikt záujmov a zachovávať mlčanlivosť, povinnosť nezneužívať žiadnym spôsobom svoje postavenie.  Dňa 21. marca 2002 bol NR SR schválený Zákon o súdnej rade. Tento zákon definuje súdnu radu ako nezávislý súdny orgán, a zároveň odstraňuje nesystémové štvorročné funkčné obdobie sudcov. V praxi takisto prebieha implementácia nového systému súdneho manažmentu, ktorým sa zrýchľuje konanie a garantuje dôsledné dodržiavanie ústavného práva na zákonného sudcu. Systém zabezpečuje intenzívne a sústredené konanie, znižuje počet pojednávaní a počet administratívnych úkonov sudcu a tým urýchľuje celé konanie. 

11.	Na eliminovanie a riešenie korupcie bol pripravený  návrh Zákona o vstupe verejnosti do legislatívneho procesu, prostredníctvom ktorého sa zabezpečí otvorenie legislatívneho procesu širokej verejnosti. V snahe minimalizovať narúšanie prirodzeného hospodárskeho prostredia štátnou reguláciu, zvýšiť transparentnosť licenčného konania, minimalizovať priestor pre subjektívne rozhodovanie a urýchliť a zjednodušiť celý proces licenčného konania bol pripravený návrh Zákona o niektorých opatreniach v zahraničnom obchode, ktorý po prijatí prinesie zásadné zmeny v podobe výraznej redukcie súčasného rozsahu automatických licencií a zmeny spôsobu udeľovania neautomatických licencií na aukčnú metódu, čím sa zníži riziko subjektívneho rozhodovania a klientelizmus. Nový model udeľovania dovozno-vývozných licencií ďalej výrazne skráti lehoty na udelenie automatických licencií, zavedie pravidelné zverejňovanie podmienok a výsledkov licenčného konania, definuje pôsobnosť licenčnej komisie a zabezpečí možnosť odvolania sa proti rozhodnutiu poskytovateľa licencie. 

12.	V návrhu Zákona o špeciálnom prokurátorovi pre boj proti korupcii sa predpokladá zavedenie špecializovaného úradu prokurátora ako aj centralizovaného súdu boja s korupciou. U takto špecializovaných prokurátorov a sudcov sa vytvára možnosť sústrediť sa na menší počet komplikovaných prípadov a tým aj vyššia efektivita, a zároveň sa odstraňuje možnosť osobných prepojení korumpujúcich účastníkov vyšetrovania na prokurátorov a sudcov na lokálnej úrovni. Návrh zákona čerpá zo skúseností a pozitívnych výsledkov boja proti korupcii v Španielsku poskytnutých španielskou stranou v rámci twiningového programu. 

13.	Bola schválená novela Zákona o boji proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti, ktorá rieši otázku identifikácie a zisťovania skutočného vlastníka finančných prostriedkov, rozširuje okruh povinných osôb (podliehajúcich tejto povinnosti) a rieši otázku komplexnosti pokrytia finančných inštitúcií a výkonu dohľadu nad jednotlivými povinnými osobami. 

14.	Dôležitú úlohu v  boji proti korupcii zohrávajú slovenské médiá v rámci Kampane na zvýšenie citlivosti verejnosti voči korupčnému správaniu, ktorá je zastrešovaná Centrálnou koordinačnou jednotkou boja proti korupcii na Úrade vlády SR. Kampaň prebieha v podobe relácií odvysielaných v slovenských médiách (STV, Twist), diskusných okrúhlych stolov, workshopov a publikácií o protikorupčných nástrojoch v spolupráci s Transparency International Slovensko. S cieľom zvýšenia transparentnosti spôsobu vynakladania prostriedkov z fondov predvstupovej pomoci EÚ bol vytvorený a prostredníctvom siete internet širokej verejnosti sprístupnený informačný systém s údajmi o ich čerpaní.

15.	Pod Prezídiom Policajného zboru SR a pod Správou kriminálnej a finančnej polície pôsobí Úrad organizovanej trestnej činnosti, ktorý prostredníctvom Odboru boja proti korupcii rieši, dokumentuje a odovzdáva na realizáciu prípady korupcie v SR. Za obdobie pôsobenia Odboru boja proti korupcii (začal svoju činnosť v roku 1998), bolo v rokoch 1999 až 2001 začaté trestné stíhanie proti konkrétnej osobe za trestný čin úplatkárstva (Trestný zákon §160), podplácania (§161) a zneužitie právomoci verejného činiteľa (§158) v 385 prípadoch. Z hľadiska zdokumentovaných prípadov (za jednotlivé roky) možno konštatovať mierny klesajúci trend v počte trestných činov korupcie. Tento trend sa prejavil najmä v trestnom čine úplatkárstva (v roku 1999 – 42 prípadov a v roku 2001 – 31 prípadov) a zneužitia právomoci verejného činiteľa. Menší pokles bol zaznamenaný v podplácaní. Za prvý polrok 2002 (podľa oficiálnej štatistiky Ministerstva vnútra SR) bolo v súvislosti s korupciou začaté trestné stíhanie proti konkrétnej osobe v 69 prípadoch /v prvom polroku roku 2001 v 60 prípadoch/, z toho v 19 prípadoch za úplatkárstvo /15 prípadov v roku 2001/, v 34 prípadoch za podplácanie /25 prípadov v roku 2001/ a v 16 prípadoch za zneužitie právomoci verejného činiteľa /20 prípadov v roku 2001/.  Za rovnaké obdobie pracovníci Odboru boja proti korupcii zdokumentovali a odovzdali na realizovanie 32 prípadov trestnej činnosti korupcie a súvisiacej s korupciou. Najviac, 13 prípadov, sa týkalo zneužívania právomoci verejného činiteľa a 11 prípadov prijímania úplatku a inej nenáležitej výhody, podplácania a nepriameho úplatkárstva.

16.	Celková miera korupcie v spoločnosti klesla, ale vzrástla v zdravotníctve (z cca. 68% v roku 2000 na 72% v roku 2001), súdnictve (z 27% na 38%), školstve (z 31% na 34%), a v polícii (z 18% na 19%). V rámci ďalšieho boja proti korupcii stanovila Centrálna koordinačná jednotka boja proti korupcii kroky, ktoré bude potrebné uskutočniť s cieľom eliminácie korupcie v SR. V oblasti prevencie a percepcie ide o zvýšenie transparentnosti vo verejnom obstarávaní, zavedenie inštitútu „whisteblowing“ – chráneného informovania o nekalých praktikách, sprísnenie zodpovednosti štátu za škody, zjednodušenie správneho konania, uskutočnenie reformy zdravotníctva, školstva a sociálneho systému ako aj zavedenie výučby etiky, boja proti korupcii a občianskej participácie na školách. V oblasti prevencie a represie je potrebné zvýšiť transparentnosť financovania politických strán, stanoviť zásady právnej regulácie lobingu, uskutočniť reformu súdnictva, zavedenie súdneho managementu na všetkých súdoch, trestná zodpovednosť právnických osôb, zvýšiť kontrolu hospodárenia s majetkom štátnych podnikov a tiež transparentnosť pri riešení zlých úverov.

17.	V rámci plnenia medzinárodných záväzkov v oblasti ochrany ľudských práv Slovenská republika v roku 2002 predkladá príslušným výborom OSN aj Druhú periodickú správu k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach (CCPR) a vypracúva Štvrtú periodickú správu k Dohovoru o odstránení  všetkých foriem rasovej diskriminácie (CERD). V júli 2002  predložila Slovenská republika Rade Európy  Druhú periodickú správu k Európskej sociálnej charte, čím si plní svoju  implementačnú povinnosť voči Sekretariátu Rady Európy. 

18.	Pravidelná správa Európskej komisie o pripravenosti SR na členstvo v EÚ z 13. novembra 2001 konštatuje pokrok pri riešení problémov národnostných menšín v SR. SR si uvedomuje  isté pretrvávajúce problémy v implementácii prijatých opatrení v praxi na miestnej úrovni. Správa MZV USA z marca 2002 o dodržiavaní ľudských práv v SR takisto konštatuje pokrok.

19.	Dňa 19. marca 2002  NR SR zvolila prvého ombudsmana, ktorý svoju činnosť zahájil v júni 2002. Pre zabezpečenie výkonu funkcií ombudsmana v roku 2002 bola z rozpočtu SR uvoľnená čiastka  26 mil. SK a z Fondu UNDP 14.500,- USD. Do konca júna 2002 dostala Kancelária verejného ochrancu práv v Bratislave vyše 400 sťažností. Na verejného ochrancu práv sa môže obrátiť každý, kto sa domnieva, že boli porušené základné práva a slobody v rozpore s právnym poriadkom alebo princípmi demokratického a právneho štátu. Verejný ochranca práv koná na základe podnetu ale aj z vlastnej iniciatívy. Pôsobnosť verejného ochrancu práv sa vzťahuje na orgány štátnej správy, orgány územnej samosprávy, právnické osoby a fyzické osoby, ktoré, v rámci výkonu verejnej správy, podľa osobitného zákona rozhodujú o právach a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb. V prípade zistenia, že predpis alebo rozhodnutie porušuje niektoré zo základných práv a slobôd, môže verejný ochranca podať podnet na jeho zmenu alebo zrušenie príslušnému orgánu, ktorý takýto predpis alebo rozhodnutie vydal. Ak verejný ochranca práv uzná opatrenia vykonané daným orgánom za nedostatočné, oznámi túto skutočnosť nadriadenému orgánu, a ak takého niet, vláde Slovenskej republiky.

20.	Vláda SR venuje neustálu pozornosť napĺňaniu ochrany práv príslušníkov rómskej menšiny ako aj ich sociálnej a etnickej emancipácii, a preto je odhodlaná vynaložiť maximálne úsilie na zlepšenie existujúcej situácie. Aktivity vlády SR v tejto oblasti prebiehali v súlade s vládnou Stratégiou na riešenie problémov rómskej menšiny (Stratégia), ktorej druhá etapa bola vyhodnotená v decembri 2001. Celkovo zo 165 327 100 Sk vyčlenených zo štátneho rozpočtu v roku 2001 na realizáciu rozpracovanej Stratégie bolo do konca roku 2001 vyčerpaných 85 102 814 Sk. Táto suma nezahŕňa prostriedky vynaložené na konkrétne projekty zamerané na riešenie situácie rómskych komunít, ktoré sú čerpané osobitne zo Všeobecnej pokladničnej správy. Na tieto projekty bolo v roku 2002 vyčlenených 50 mil. SK (o 20 mil. viac ako v roku 2001). V období do júla 2002 vláda schválila návrh na použitie 18 165 630 Sk.

21.	Vyhodnotenie Stratégie za rok 2001 identifikovalo potrebu zefektívniť činnosť štátnych orgánov a zlepšiť komunikáciu a koordináciu aktivít vzhľadom na to, že v rôznych regiónoch SR vzniklo množstvo dobrých programov a modelových riešení, ktoré by bolo možné aplikovať v širšom rozsahu. Za týmto účelom splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity určila priority vo vzťahu k rómskym komunitám na rok 2002, ktoré vychádzajú z uvedenej Stratégie a ktoré boli schválené vládou SR dňa 10. apríla 2002. Za zásadnú prioritu bol určený pilotný Komplexný rozvojový program rómskych osád. Hlavným cieľom programu je pomocou riešenia otázky bývania a  infraštruktúry, podporou vzdelávania, rekvalifikáciou a zvýšením zamestnanosti, podporou podnikania vo vybraných osadách a terénnou sociálnou prácou zabezpečiť  trvalo udržateľné zvyšovanie kvality života obyvateľov vybraných obcí. Program bude financovaný z domácich a zahraničných zdrojov, predovšetkým Phare, ACCESS, a prostriedkov od zahraničných vlád a nadácií. Okrem štátnych orgánov počíta aj so zapojením mimovládnych organizácií.

22.	Ďalším takýmto programom je Program sociálnych terénnych pracovníkov orientovaný na obyvateľov obcí s rómskym osídlením. Cieľom tohto programu je zvyšovanie gramotnosti a úrovne vzdelania všetkých obyvateľov obce, napomáhať odstraňovaniu negatívnych stereotypov vo vzájomných vzťahoch majoritného a minoritného obyvateľstva, podporovať vedomie vlastnej zodpovednosti, zabezpečiť právne vysporiadanie vlastníckych vzťahov k nehnuteľnému majetku a pozemkom, na ktorých sa tieto rómske osídlenia často nelegálne nachádzajú, a pod. Konečným cieľom je vybudovať také vzájomné vzťahy a spoluprácu, ktoré zabezpečia spoločné riešenie vlastných problémov obce.

23.	Za významný krok vlády SR v snahe riešiť rómsku otázku možno považovať vytvorenie nového štatútu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity a organizačnej štruktúry jej sekretariátu v septembri 2001. 1. októbra 2001 bolo vytvorené detašované pracovisko sekretariátu v Prešove. Kapacity sekretariátu boli posilnené grantom Svetovej banky vo výške 278 300 USD. K 30. novembru 2001 bolo vyčerpaných 85 508 USD.

24.	Vláda SR si plne uvedomuje osobitnú úlohu vzdelania v procese zlepšovania situácie rómskeho etnika. Z tohto dôvodu sa pripravuje Koncepcia výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov, ktorá sa stane súčasťou pripravovaného Národného programu výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 až 20 rokov. V rámci Stratégie na riešenie problémov rómskej menšiny sekretariát splnomocnenkyne vlády pripravil projekt na zriadenie bilingválneho slovensko-anglického gymnázia s vyučovaním romistiky a čiastočným zameraním na verejnú správu a takisto návrh na otvorenie nových študijných odborov (bakalárske štúdium asistenta učiteľa, sociálna a misijná práca v rómskych komunitách) na katedre rómskej kultúry pri Univerzite Konštantína Filozofa v Nitre. 

25.	SR súhlasí s názorom Európskej komisie (EK), že je nevyhnutné zlepšiť životné a bytové podmienky Rómov aj s využitím zdrojov EK a taktiež s priamou účasťou Rómov na rozvojových projektoch. S cieľom riešiť bytovú situáciu rómskeho etnika sa realizuje program výstavby obecných nájomných bytov s odlišným štandardom, na ktorý MVaRR SR vyčlenilo viac ako 1,7 mld. Sk. Plánuje sa aj ďalšie kolo projektu PHARE 2001 financovaný z prostriedkov predvstupovej pomoci EÚ, ktorý sa zameriava práve na dobudovanie infraštruktúry vo vytypovaných osadách, a v rámci ktorého je vyčlenených 10 mil. EUR. 

26.	Od januára 2002 do decembra 2003 sa realizuje Phare twinning program „Zlepšenie situácie Rómov v SR“, na ktorý je vyčlenených 550 000 EUR. Partnerom SR v tomto programe je Francúzsko pričom na sekretariáte splnomocnenkyne vlády SR pôsobí predvstupový poradca z tejto krajiny.

27.	Postavenie Rómov v slovenskej spoločnosti nie je možné zúžiť len na jeho socio-ekonomický charakter a krízu rómskej národnej či etnickej identity, ale je potrebné ho zasadiť do kontextu vzťahov s majoritnou spoločnosťou. V roku 2001 začal Sekretariát splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity prostredníctvom grantu Svetovej banky kampaň Všetci sme občania SR – riešenie vzťahu Rómov a nerómov je v spolupráci. Aktivity kampane smerujú na jednej strane k pracovníkom štátnej správy a samosprávy a na strane druhej k médiám a širokej verejnosti. Jej cieľom je objektívne informovať o problémoch rómskeho etnika a tak napomáhať vzájomnému porozumeniu.

28.	Vláda schválila dňa 6. marca 2002 Akčný plán predchádzania všetkým formám diskriminácie, rasizmu, xenofóbie, antisemitizmu a ostatným prejavom intolerancie na rok 2002 a 2003. Pod gesciou podpredsedu vlády pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj P. Csákyho bol pripravený návrh tzv. antidiskriminačného zákona a návrh zákona o zriadení Centra pre rovnaké zaobchádzanie, (bývalé Monitorovacie centrum rasizmu a xenofóbie), ktorého zriadenie vyplýva z  kapitoly 13. Národného programu pre prijatie acquis communitaire a z Nariadenia Rady EÚ č. 1035/97/ES. 

29.	Pokiaľ ide o právnu ochranu rómskeho etnika (ale aj ostatných menšín), v auguste 2001 nadobudla účinnosť novela trestného zákona, ktorá prísnejšie posudzuje rasovo motivované trestné činy a túto skupinu trestných činov  dopĺňa o nový znak – príslušnosť obete k etnickej skupine. Týmto bola odstránená legislatívna medzera, podľa ktorej útoky proti príslušníkom rómskeho etnika nebolo možné považovať za rasovo motivované, pretože Rómovia patria k rovnakej – indoeurópskej – rase, rovnako ako príslušníci majoritného slovenského národa.

30.	V roku 2002 pokračovala vo svojej činnosti pracovná skupina na riešenie rasovo motivovanej trestnej činnosti, zložená z pracovníkov Prezídia policajného zboru a aktivistov tretieho sektora. Na základe podnetu tejto skupiny bola rozkazom ministra vnútra SR č. 61/2001 vytvorená Komisia na riešenie rasovo motivovaného násilia,  ktorej členmi sú najvyšší predstavitelia MV SR, poriadkovej polície, odboru organizovaného zločinu, ale aj vyšetrovatelia a zástupcovia prokuratúry a v neposlednom rade aj ôsmi predstavitelia mimovládnych organizácií. Prvé zasadnutie komisie sa uskutočnilo dňa 5. decembra 2001 za osobnej účasti ministra vnútra SR. 

31.	Slovenská republika od 1. januára 2002 plne uplatňuje ustanovenia Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov, ktorá je jedným zo základných dohovorov Rady Európy zameraným na ochranu regionálnych alebo menšinových jazykov. Slovenská republika implementuje tento medzinárodno-právny dohovor vo vzťahu k všetkým deviatim fakticky uznaným jazykom národnostných menšín na území SR: bulharčine, češtine, chorvátčine, maďarčine, nemčine, poľštine, rómštine, rusínštine a ukrajinčine. Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky v súčasnosti v spolupráci s vecne príslušnými štátnymi orgánmi pripravuje Správu o implementácii Európskej charty regionálnych alebo menšinových jazykov v podmienkach SR, ktorú odovzdá orgánom Rady Európy do 31. decembra 2002. Pri podpise Charty prijala Slovenská republika interpretačné vyhlásenie, v ktorom jasne určila spôsob uplatňovania jednotlivých ustanovení Charty v rámci v súčasnosti platného právneho poriadku SR. Ďalšie legislatívne zmeny, nevyhnutné pre plné uplatňovanie Charty v SR, sú preto minimálne.

32.	V zmysle článku 7 ods. 4 Charty, vláda SR ustanovila Radu vlády SR pre národnostné menšiny a etnické skupiny ako poradný orgán. Táto má pomáhať príslušným štátnym orgánom vo všetkých otázkach týkajúcich sa regionálnych alebo menšinových jazykov.

33.	Rozvoj vzťahov so susednými krajinami patrí medzi priority zahraničných a ekonomických záujmov SR, najmä v kontexte silnejúcej regionálnej spolupráce a integračných procesov. Realizované návštevy a ich výsledky potvrdili úspešný rozvoj a posilňovanie vzájomných vzťahov so susednými štátmi. 

34.	SR vníma a oceňuje neustálu všestrannú podporu jej integrácie do NATO zo strany partnerov Vyšehradskej skupiny (V4). V4 sa osvedčila ako úspešný projekt regionálnej spolupráce krajín prekonávajúcich proces celospoločenskej transformácie, a preto má SR záujem na ďalšom rozvíjaní doteraz vybudovanej spolupráce. SR si zvlášť cení doterajší príspevok parterov v rámci V4 k spracovaniu programu PRENAME a odovzdávanie skúseností z predvstupového procesu do NATO. Maximálnu otvorenosť a pripravenosť podporiť pozvanie SR za člena NATO na summite v Prahe v roku 2002 demonštrovala ČR na všetkých úrovniach. V oblasti integrácie do EÚ oba štáty oficiálne deklarovali, že najvýhodnejším pre obe krajiny (v širšom kontexte pre celú V4) je spoločný vstup, ktorý nenaruší dosiaľ vybudované historické, ekonomické a spoločenské väzby. Poľská strana takisto trvalo a výrazne podporuje úsilie SR získať členstvo v NATO. Konkrétnym vyjadrením podpory partnerov v rámci V4 v oblasti vojensko-politickej spolupráce je vytvorenie spoločnej česko-slovenskej jednotky v rámci KFOR ako aj uzavretie dohody o vzniku spoločnej slovensko-česko-poľskej vojenskej jednotky so sídlom v SR. Spolupráca krajín V4 pri modernizácii vrtuľníkov Mi-24 je dôkazom potenciálu tohto zoskupenia aj v oblasti špecializácie a štandardizácie s členskými krajinami aliancie.

35.	SR víta úsilie novej maďarskej vlády o znovuobnovenie a ďalšie zintenzívnenie bilaterálnej spolupráce so SR a tiež v rámci V4. Toto úsilie potvrdzujú aj posledné vyhlásenia predstaviteľov MR o pripravenosti rokovať so susednými štátmi o aplikácii Zákona o zahraničných Maďaroch a vytvárajú tak sľubné východisko pre riešenie, ktoré bude uspokojujúce pre obe strany. SR je pripravená v tejto otázke presadzovať riešenia, ktoré budú akceptovať stanovisko Benátskej komisie, ktoré prijala za východisko aj EÚ. Od septembra 2002 zastupiteľský úrad MR v Bratislave plní funkciu kontaktnej ambasády (Contact Point Embassy) pre SR. Uvedené rozhodnutie NATO je ďalšou príležitosťou pre prehĺbenie vzájomných dobrých susedských vzťahov medzi budúcimi spojencami v NATO.

36.	Dňa 29. júna 2002, na stretnutí predsedov vlád krajín V4 v Ostrihome, SR prebrala od MR predsedníctvo (júl 2002 - jún 2003) v tomto stredoeurópskom zoskupení. Priority slovenského predsedníctva pre nadchádzajúce obdobie vyplývajú z vrcholiacich snáh o integráciu SR do NATO a EÚ a záujmu o revitalizáciu a posilnenie vyšehradskej spolupráce v budúcnosti. Tieto priority možno zhrnúť slovami: integrácia (vstup do EÚ ako priorita všetkých krajín V4), bezpečnosť (podpora vstupu SR do Severoatlantickej aliancie už na nadchádzajúcom summite v Prahe zo strany ostatných krajín V4), prosperita (podpora realizácie projektov zásadného hospodárskeho významu, ako aj rozvoj priamych kontaktov medzi občanmi a ostatnými subjektami štátov V4).

37.	Príkladom konkrétnej spolupráce krajín V4 je činnosť Medzinárodného vyšehradského fondu (MVF) so sídlom v Bratislave. O úspešnosti činnosti MVF svedčí aj skutočnosť, že v doterajšom období mu bolo predložených 933 projektov rozvoja spolupráce. Z nich 175 bolo schválených na realizáciu. Súčasne, v súvislosti so založením Vyšehradského štipendijného programu, bolo prijaté rozhodnutie o navŕšení ročného príspevku do MVF o 20% (zo súčasných 500.000 na 600.000,- EUR ročne). 

38.	Zintenzívnila sa spolupráca V4 a Beneluxu. Dňa 5. decembra 2001 sa uskutočnil summit predsedov vlády V4 a Beneluxu v Luxemburgu a 24.-25.mája 2002 v Trenčíne. Obe stretnutia potvrdili význam a predpoklady spolupráce V4 a Beneluxu v súčasnej dobe ako aj po rozšírení EÚ. SR je presvedčená, že V4 je svojou úspešnosťou príkladom pre ostatné štáty regiónu. V4 svojou činnosťou v doterajšom období ukázala, že prostredníctvom dialógu je schopná riešiť existujúce problémy a zbližovať stanoviská príbuzných stredoeurópskych krajín, čím je zároveň posilňovaná stabilita a bezpečnosť celého regiónu. Intenzívne vzťahy medzi krajinami V4 budú pokračovať aj v budúcom období.

39.	Vo vzťahu k Rakúskej republike bol potvrdený intenzívny rozvoj spolupráce na všetkých úrovniach. K pozitívnemu posunu došlo najmä v oblasti hospodárskej a cezhraničnej spolupráce. Rakúsko je našim 3. najväčším obchodným partnerom, ako aj 3. najväčším zahraničným investorom v SR. Dochádza k nárastu priamych cezhraničných kontaktov na úrovni obcí, záujmových združení, podnikateľov i občanov. Pozitívny vývoj bol zaznamenaný aj v oblasti dopravnej infraštruktúry. V neposlednom rade SR si vysoko cení podporu Rakúskej republiky integrácii SR do EÚ.

40.	SR podporuje a aktívne prispieva k budovaniu solidarity medzi krajinami kandidujúcimi na členstvo v NATO. Existencia a činnosť Vilniuskej skupiny (V10) v roku 2002 boli opätovným potvrdením významu regionálnych zoskupení a spolupráce ašpirantských krajín v oblasti regionálnej bezpečnosti a stability v euroatlantickom priestore. Význam tejto spolupráce spočíva najmä vo výmene konkrétnych skúseností s plnením MAP, transformáciou ozbrojených síl a prípravou na členstvo v Aliancii  a dokumentovaní schopnosti spoločne už teraz participovať na riešení otázok spojených s kolektívnou obranou a bezpečnosťou. Stretnutia ministrov zahraničných vecí či predsedov vlád skupiny v Skopje, Bukurešti a Rige boli potvrdením funkčnosti a významu V10, čo potvrdzuje aj mimoriadny záujem členských krajín Aliancie a účasť ich vysokých predstaviteľov na podujatiach. Slovensko zdieľa názor, že spoločný postup ašpirantských krajín zohrá pozitívnu úlohu pri prijímaní rozhodnutia  o rozširovaní Aliancie, ktoré považujeme za historickú možnosť prekonať nespravodlivé rozdelenie Európy a zároveň potvrdí pripravenosť jednotlivých kandidátov plniť záväzky Aliancie a zdieľať jej hodnoty. SR považuje za správne, aby sa spoločne uvažovalo o budúcnosti V 10 aj po pražskom summite. 

41.	Slovenská republika považuje Euroatlantickú partnerskú radu (EAPC) za efektívne politické fórum, ktoré zohráva významnú úlohu medzi členskými krajinami aliancie a jej partnermi. EAPC zároveň  predstavuje významný príspevok pre posilnenie globálnej bezpečnosti a stability, čoho dôkazom je jej významné postavenie v stabilizácii situácie na Balkáne,  ako aj v boji proti terorizmu. EAPC sa osvedčila ako účinný nástroj politiky partnerstva a spolupráce, a to i vďaka konkrétnym programom, ktoré zohľadňujú národné a regionálne špecifiká a diferencovanosť záujmov jednotlivých partnerov. Slovenská republika chce i naďalej prispievať k úspešnému napĺňaniu cieľov EAPC a posilňovaniu partnerstva, pričom bude podporovať trend prehlbovania regionalizácie EAPC a vzájomného prepojenia konkrétnych programov PZM a EAPC. 

42.	Slovensko má trvalý záujem o rozvoj štandardných, partnerských a transparentných vzťahov medzi SR a Ruskou federáciou (RF). Vzťahy s RF majú v rámci zahraničnej politiky SR svoje stabilné miesto a sú jej neodmysliteľnou súčasťou. Náš prístup k vzájomným vzťahom je daný vedomím postavenia a významu Ruska v európskej a svetovej politike pričom SR pristupuje k vzťahom s RF z  perspektívy budúceho člena NATO a Európskej únie. Osobitné miesto v rámci týchto vzťahov mala historicky prvá oficiálna návšteva prezidenta SR R. Schustera v RF v novembri 2001 a potom jeho následné dve pracovné návštevy v RF v roku 2002 (marec a jún), ako aj pracovná návšteva ministra zahraničných vecí SR E. Kukana v RF v júni 2002. RF je jedným z najvýznamnejších ekonomických partnerov SR. Základný okruh vzájomnej slovensko - ruskej spolupráce tvorí aktívnejší a efektívnejší rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a tomu zodpovedajúci politický dialóg, znižovanie pasívneho salda zahraničného obchodu SR s RF a deblokácia zadĺženosti bývalého ZSSR a RF voči SR. SR zároveň víta novú kvalitu vzťahov medzi RF a NATO a je pripravená prispieť k jej rozvoju a upevneniu po pozvaní za člena NATO.

43.	V súlade so schválenou Stratégiou rozvoja vzťahov SR s Ukrajinou a Spoločnou stratégiou EÚ voči Ukrajine pokračovala Slovenská republika v intenzívnom politickom dialógu a všestrannom rozvoji bilaterálnej spolupráce s Ukrajinou. Vzájomný politický dialóg sa okrem tradičnej bilaterálnej podoby dostáva aj na širšiu regionálnu úroveň vo formáte V4 + Ukrajina, čoho príkladom je i stretnutie štátnych tajomníkov Ministerstiev zahraničných vecí krajín V4 a Ukrajiny za účasti predstaviteľov EÚ, ktoré sa uskutočnilo 8. - 9. júla 2002 v Košiciach. SR záleží na demokratickej a ekonomicky prosperujúcej Ukrajine ako aj udržaní jej partnerstva s NATO a EÚ. SR preto víta politické rozhodnutie predstaviteľov Ukrajiny o potrebe prehlbovania vzťahov so Severoatlantickou alianciou. 

44.	V rámci úsilia SR spolupodieľať sa na zodpovednosti za budovanie bezpečnosti a stability vo svete má už svoje stabilné miesto príspevok SR k riešeniu situácie na Balkáne. Dňa 17. októbra 2001 schválila NR SR vyslanie mechanizovanej roty v počte cca 100 vojakov do spoločného slovensko-českého práporu, ktorý v Kosove začal pôsobiť od 1. marca 2002 a v rámci britského kontingentu sa podieľa na strážení srbsko-kosovskej administratívnej hranice. Takisto, dňa 9. júla 2002 NR SR schválila návrh na vyslanie vrtuľníkovej jednotky Ozbrojených síl SR (2 vrtuľníky, 21 osôb) do operácie na podporu mieru pod vedením NATO-SFOR v Bosne a Hercegovine na predpokladané obdobie 6 mesiacov (1. júl - 31. december 2002). Ide o prvé vyslanie leteckej jednotky vzdušných síl SR do mierovej operácie pod velením NATO.

45.	Udalosti z 11. septembra 2001 dali nový impulz diskusiám o problémoch bezpečnosti. SR jednoznačne potvrdzuje svoje odhodlanie podporiť do najväčšej možnej miery úsilie medzinárodného spoločenstva v boji proti terorizmu. S týmto cieľom sa intenzívne zapája do medzinárodnej spolupráce a výmeny spravodajských informácií v tejto oblasti so spravodajskými službami členských a kandidátskych krajín aliancie. Na základe žiadosti USA NR SR 19. júna 2002 rozhodla o vyslaní cca 40-člennej ženijnej jednotky na dobu 6 mesiacov do Afganistanu v rámci operácie Enduring Freedom (Trvalá sloboda). Slovensko sa takto stalo druhou kandidátskou krajinou NATO (po Rumunsku), zapojenou na priamu výzvu USA, do koaličných síl v operácii Trvalá sloboda. Náklady vo výške 80-100 miliónov korún bude hradiť Ministerstvo obrany SR zo svojho rozpočtu. Doba  nasadenia sa predpokladá 90 dní od rozhodnutia vlády SR (t.j. do konca augusta 2002). V tejto súvislosti, sa na spoločnom stretnutí 15. júla 2002 ministri obrany SR a PR dohodli na spolupráci medzi ozbrojenými silami oboch krajín pri príprave slovenskej ženijnej jednotky do Afganistanu, a to najmä pri preprave osôb a materiálu do oblasti dislokácie ako aj výmeny skúseností, ktoré poľská jednotka už z pôsobenia priamo v tejto oblasti má. V súčasnosti prebieha výber potenciálnych účastníkov tejto doposiaľ najnáročnejšej mierovej misie. 

46.	SR je zmluvnou stranou 11 z 12 globálnych medzinárodných antiteroristických dohovorov a dňa 2. júla 2002 NR SR vyslovila súhlas aj s 12. dohovorom - Medzinárodným dohovorom o potláčaní financovania terorizmu. Uloženie ratifikačnej listiny uvedeného dohovoru u GT OSN sa predpokladá v septembri tohto roku. 

47.	V oblasti vnútroštátnej legislatívy boli urobené niektoré zmeny, ktoré umožňujú úplné plnenie týchto záväzkov. V rámci Trestného poriadku a zákona o policajnom zbore boli prijaté nové ustanovenia umožňujúce spoluprácu a výmenu informácií s policajnými zbormi iných štátov Novelou zákona o ochrane pred legalizáciou príjmov z trestnej činnosti sa rozšíril okruh osôb podliehajúcich povinnosti identifikovať skutočného vlastníka finančných prostriedkov, zároveň bola zakotvená možnosť zdržania vykonanej neobvyklej finančnej operácie a takisto možnosť zhabať vec, ak okolnosti prípadu odôvodňujú predpoklad, že by mohla byť zdrojom financovania terorizmu. Významným posunom v oblasti legislatívy bolo prijatie definície pojmu „teroristická skupina“ ako aj skutkovej podstaty trestného činu „terorizmus“. SR bude naďalej venovať zvýšenú pozornosť postupnému skvalitňovaniu legislatívnych, organizačných a materiálno-technických podmienok na spravodajské odhaľovanie teroristických hrozieb, finančných tokov a štruktúr teroristických organizácií.

48.	Dňa 2. 7. 2002 NR SR schválila zákon o vykonávaní medzinárodných sankcií zabezpečujúcich medzinárodný mier a bezpečnosť (sankčný zákon). Tento zákon, s účinnosťou od 1. augusta 2002, komplexne upravuje v slovenskom právnom systéme zabezpečenie plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich zo sankcií Bezpečnostnej rady OSN alebo Rady EÚ. Významným nástrojom v oblasti boja proti terorizmu je aj schválená novela Zákona o obchodovaní s vojenským materiálom a pripravovaný Nový model udeľovania dovozno-vývozných licencií. (paragraf 52 a 53).

49.	Obchod so zbraňami, vojenským materiálom a tovarom dvojakého použitia je vnímaný v SR ako predmet politiky kontroly exportu, ktorá je integrálnou súčasťou agendy kontroly zbrojenia a odzbrojenia v rámci zahranično-politických aktivít SR. SR je zmluvnou stranou všetkých významných dohovorov v oblasti kontroly zbrojenia a odzbrojenia. V rámci kontroly exportu SR dodržiava zbrojné embargá BR OSN a uplatňuje tiež sankcie EÚ (ako aj jej kódex správania pri vývoze zbraní). 

50.	Podmienky obchodovania s vojenským materiálom upravuje v SR v súčasnosti Zákon č. 179/1998 Z.z. o obchodovaní s vojenským materiálom. Podľa tohoto zákona je zakázané vykonávať obchod so zbraňami hromadného ničenia, ktorými sú jadrové, chemické a biologické zbrane. Akýkoľvek vývoz alebo dovoz vojenského materiálu v SR je možné uskutočniť len na základe platnej licencie, ktorú udeľuje Ministerstvo hospodárstva SR po kladnom vyjadrení Licenčnej komisie. V tejto komisii majú zastúpenie MH, MO, MV, Colné riaditeľstvo a MZV, ktoré v prípade vývozov disponuje právom veta. Posudzovanie žiadostí a udeľovanie licencií sa uskutočňuje na individuálnom princípe („case-by-case basis“).  

51.	Dňa 2.7.2002 bola v NR SR schválená tzv. veľká (komplexná) novela Zákona č. 179/1998 Z.z. o obchodovaní s vojenským materiálom, ktorá legislatívne upravuje, okrem iného, charakter obchodovania s vojenským materiálom, sprostredkovateľské aktivity pri obchodovaní s vojenským materiálom (tzv. brokering), tranzit vojenského materiálu cez územie SR, systém posudzovania žiadostí o udelenie licencií na obchodovanie s vojenským materiálom. a v rámci možností tiež zavádza kontrolu dodávok vojenského materiálu konečnému používateľovi (tzv. post-shipment verification). Novela by mala vstúpiť do platnosti 1. 9. 2002.

52.	Systém kontroly exportu tovarov a technológií dvojakého použitia je upravený Zákonom č. 26/2002 o kontrole dovozu, vývozu a sprostredkovateľských činností týkajúcich sa tovaru a technológií podliehajúcich medzinárodným kontrolným režimom prijatým 18. 12. 2001 s účinnosťou od 1.2.2002. Je budovaný v súlade s proti-proliferačnou politikou OSN, multilaterálnych medzinárodných kontrolných mechanizmov na kontrolu exportu a berie do úvahy národné bezpečnostné a ekonomické záujmy SR. 

53.	Nový zákon o tovaroch dvojakého použitia je plne kompatibilný s legislatívou EÚ. Okrem iného, pokrýva otázku sprostredkovateľských aktivít (tzv. brokering), otázku kontroly tranzitu cez územie SR (v prípade podozrenia stanovuje možnosť zastaviť tranzit, vrátiť ho, príp. skonfiškovať tovar), a tiež zavádza do praxe viacero druhov licencií (okrem individuálnej licencie aj individuálnu otvorenú licenciu a všeobecnú licenciu). Čiastočne upravuje aj nehmotný vývoz technológií (intangible transfer - napr. prostredníctvom telefónu, faxu) v súlade s legislatívou EÚ.

54.	Slovensko za obdobie december 2001 až jún 2002 dosiahlo významný posun vpred v integračnom úsilí Slovenskej republiky o vstup do Európskej únie a v súčasnosti patrí medzi 10 krajín tzv. Laekenskej skupiny, ktoré majú reálnu šancu uzavrieť rokovania v roku 2002. Na prístupovej konferencii na úrovni zástupcov ministrov 21. decembra 2001 Slovensko uzatvorilo v poradí dvadsiatu druhú kapitolu „Finančná kontrola“. Počas španielskeho predsedníctva Slovenská republika uzavrela ďalšie dve kapitoly, ktoré zostali otvorené z belgického predsedníctva: „Dane“ (21. marca 2002) a „Dopravná politika“ (22. apríla 2002) a na poslednom rokovaní Konferencie o pristúpení 11. júna 2002 kapitolu „Spravodlivosť a vnútorné záležitosti“ a kapitolu „Inštitúcie“. Celkovo Slovensko predbežne uzavrelo 26 z 30 otvorených negociačných kapitol.  

55.	SR sa zapája do aktivít v rámci Spoločnej európskej bezpečnostnej a obrannej politiky (SEBOP) v rozsahu, akom jej to umožňuje jej aktuálny štatút takým spôsobom, aby sa posilnila jej pozícia kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ. SR cíti spoluzodpovednosť a má záujem spolupodieľať sa na vytváraní stabilného bezpečnostného priestoru v Európe účasťou na budúcich operáciách krízového manažmentu pod vedením EÚ. Naďalej prebieha dialóg medzi SR a EÚ s cieľom harmonizovať národný príspevok SR (deklarovaný v novembri 2000) do vojenských kapacít SEBOP s príspevkami ostatných krajín. 

56.	SR víta závery summitu v Seville z júna 2002 týkajúce sa SEBOP a je pripravená zúčastniť sa v čo najväčšej miere na ich implementácii. SR zvlášť oceňuje rozhodnutie EÚ o prevzatí „follow on“ misie k policajnej operácii (IPTF) OSN v Bosne a Hercegovine od 1.1.2003 vo forme Policajnej misie EÚ (EUPM), na ktorej má SR záujem sa zúčastniť.  Pre SR je potešiteľné, že Európska komisia vo svojej pravidelnej hodnotiacej správe za rok 2001 konštatovala, že SR prejavila živý záujem o vývoj SEBOP ako súčasti SZBP a aktívne sa zúčastňovala kontaktov s EÚ a vo formáte EÚ+15.

57.	Slovenská ekonomika v predchádzajúcom období pokračovala v raste svojej makroekonomickej výkonnosti. V roku 2001 sa vytvoril hrubý domáci produkt v objeme 964,6 mld. Sk. Jeho medziročné tempo rastu sa v priebehu roka postupne zrýchľovalo z 3%  v 1. štvrťroku na 3,9% v 4. štvrťroku. V roku 2001 v porovnaní s rokom 2000 sa HDP zvýšil o 3,3% (v bežných cenách o 8,7%). Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky skončilo so schodkom 44,4 mld. Sk, z toho 8 mld. Sk súviselo s reštrukturalizáciou úverového portfólia komerčných bánk. Bežné hospodárenie štátu sa na schodku podieľalo 36,3 mld. Sk. Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 4,6% z HDP. Vývoj inflácie bol priaznivejší ako v roku 2000. Jej medziročný rast dosiahol v decembri 6,5% a bol o 1,9 percentuálneho bodu nižší ako v decembri 2000. Vývoj zahraničného obchodu v roku 2001 charakterizoval predstih tempa rastu dovozu pred vývozom, pričom jeho deficit dosiahol výšku 103,2 mld. Sk. Miera nezamestnanosti v roku 2001 dosiahla 19,2 %, a bola o 0,6 percentuálneho bodu vyššia ako v roku 2000. 

58.	Miera nezamestnanosti podľa disponibilného počtu nezamestnaných v 5. mesiaci 2002 dosiahla úroveň 17,7 %, pričom jej hodnota za 1. kvartál 2002 podľa výberového zisťovania pracovných síl dosiahla úroveň 19,4%, čo je mierny pokles oproti roku 2001 za rovnaké obdobie (19,7%). V mesiaci jún miera evidovanej nezamestnanosti dosiahla hodnotu 17,6%, čo predstavuje 507.000 nezamestnaných. 

59.	 Riešenie otázky nezamestnanosti sa vláda snaží riešiť podporou nových pracovných príležitostí s výhľadom nie len do roku 2002 viacerými krokmi. Ide  vytváranie transparentného podnikateľského prostredia a podmienok pre zahraničných investorov. Vláda SR v súlade s Deklaráciou vlády SR k podpore priamych zahraničných investícií sa zaviazala vytvárať podmienky pre investovanie kompatibilné s nástrojmi regulujúcimi investičné toky vo vyspelých krajinách. Zároveň sa zaviazala uskutočňovať politiku v oblasti zahraničných investícií zodpovedajúcu členom OECD. 

60.	V júni 2002 bolo novelou zákona o daniach z príjmov č.274/2002 obmedzené poskytovanie daňových prázdnin pre zahraničných investorov, čím by sa mala odstrániť jedna z najvýznamnejších prekážok uzavretia rokovaní s Európskou komisiou o integračnej kapitole Hospodárska súťaž. Od 1. 1. 2002 nadobudol účinnosť zákon o investičných stimuloch, ktorý umožnil poskytovať investičné stimuly formou daňových úľav a príspevkov na novovytvorené pracovné miesta a rekvalifikáciu. Od 1. novembra 2001 platí zákon č. 431/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa  zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci, ktorý upravuje poskytovanie štátnej pomoci v oblasti podpory zamestnanosti a vzdelávania súčasne. Zákon zohľadňuje základné územné jednotky v zmysle smerníc EÚ.  Otázku nezamestnanosti sa vláda SR snaží riešiť aj podporou malého a stredného podnikania. Dôkazom toho je aj oficiálne pristúpenie SR k Európskej charte pre malé podniky dňa 23. 4. 2002.

61.	Vláda SR sa snaží riešiť popri otázke nezamestnanosti aj otázku obchodného deficitu. Ten v roku 2001 predstavoval výšku 103,2 mld. Sk. Podstatná časť obchodu v roku 2001 sa realizovala v rámci dvoch regionálnych zoskupení – s EÚ a CEFTA, vo vývoze 90% a v dovoze 72,3%. Slovensko sa stalo integrálnou súčasťou európskeho hospodárskeho priestoru. Výsledky roku 2001 na druhej strane naznačujú, že aj táto orientácia nesie so sebou určité riziká, prejavom čoho je aj znížená exportná výkonnosť najdôležitejších sektorov ekonomiky – konjunkturálny pokles exportu v dôsledku útlmu ekonomického rastu v krajinách prioritného ekonomického záujmu. V roku 2002 sa predpokladá miernejší deficit bežného účtu aj zahraničného obchodu (cca 95 mld. Sk podľa predpokladov NBS). Vývoj zahraničného obchodu za prvých päť mesiacov roku 2002 je tak ako v roku 2001 charakterizovaný vysokým nárastom dovozu (285,3 mld. Sk) oproti vývozu (249,1 mld. Sk), pričom jeho deficit dosiahol výšku 36,2 mld. Sk. Pasívne saldo zahraničného obchodu v prvom polroku 2002 dosiahlo 41,9 mld. Sk, čo bolo o 0,4 mld. Sk viac ako za rovnaké obdobie roku 2001. 

62.	 Z dôvodu nepriaznivého vývoja deficitu zahraničného obchodu bola a je tejto problematike venovaná vysoká pozornosť zo strany vlády SR, ktorá v ostatnom období prerokovala viacero materiálov, ktorých spoločným menovateľom bolo hodnotenie zahraničného obchodu vrátane jeho deficitu a možných dopadov na bežný účet platobnej bilancie. Vláda SR prijala opatrenia pre zníženie deficitu zahraničného obchodu, ktoré sú zároveň konformné s prístupovým procesom SR do EÚ (začlenenia SR do vnútorného trhu EÚ), záväzkami SR v medzinárodných organizáciách (OECD, WTO) a vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv (CEFTA). Sú to opatrenia MH SR, ale aj opatrenia iných vecne príslušných rezortov a inštitúcií (najmä MF SR, MP SR), napr. v legislatívnej oblasti (podpora priamych zahraničných investícií, rozvoj priemyselných parkov, zákonom o daniach z príjmov boli upravené podmienky oslobodenia od dane pre investorov a pod.) a v oblasti organizačno-inštitucionálnej (posilnenie ekonomickej dimenzie diplomacie, exportné aktivity v inštitucionálnej rovine realizované predovšetkým prostredníctvom Eximbanky SR, aktivitami špecializovanej organizácie v oblasti zahraničného obchodu - Slovenskej agentúry pre rozvoj investícii a obchodu - SARIO).

63.	Úroveň spotrebiteľských cien podľa údajov NBS v máji 2002 vzrástla o 0,2%. V mesiaci júl nastal pokles spotrebiteľských cien o 0,3%. Medziročná miera inflácie v mesiaci júl dosiahla 2,0% pričom ceny položiek tvoriacich jadrovú infláciu sa medziročne znížili o 0,4%. Reálny HDP vzrástol v 1. štvrťroku 2002 v medziročnom porovnaní o 3,9%. Devízové rezervy NBS vzrástli v mesiaci júl medziročne o 2764,9 mil. USD a celkovo dosiahli 7544,8 mil. USD. Deficit štátneho rozpočtu v mesiaci júl dosiahol 34,7 mld. Sk, čo v porovnaní s predchádzajúcim mesiacom prestavovalo jeho prehĺbenie o 10 mld. Sk.

64.	Privatizačný proces v Slovenskej republike sa v rokoch 2001 a 2002 výrazne zdynamizoval a vstúpil tak do finálnej fázy. V marci 2002 bola zrealizovaná privatizácia 49 %-ného podielu základného imania  Slovenského plynárenského priemyslu, a.s., ktorý sa zaoberá distribúciou zemného plynu pre domácich odberateľov a medzinárodným tranzitom zemného plynu. Ďalej v máji 2002 bola zrealizovaná privatizácia 49 %-ného podielu základného imania troch energetických závodov, ktoré sa zaoberajú distribúciou a predajom elektrickej energie. Privatizácia zdravotníckych zariadení sa nachádza v 2. etape, pričom sa uskutočňuje v prevažnej miere bezodplatným prevodom na obce a mestá. V dopravnej oblasti sa po reštrukturalizácii Slovenskej autobusovej dopravy na 17 akciových spoločností podarilo sprivatizovať zatiaľ 9 z nich. V roku 2002 sa uskutočnila transformácia vodární a kanalizácii na akciové spoločnosti, u ktorých sa predpokladá bezodplatný prevod na obce a mestá, ktoré budú ďalej hospodáriť s týmto majetkom. V súčasnosti z väčších privatizačných prípadov zostáva vláde Slovenskej republiky rozhodnúť už len o privatizácii Slovenských elektrární, ktoré sú dominantným výrobcom elektriny a prevádzkovateľom národnej prenosovej sústavy.

65.	Vláda SR dňa 24. 7. 2002 schválila Návrh východísk štátneho rozpočtu SR na rok 2003, kde sa podľa ministerstva financií SR predpokladá tempo rastu HDP v stálych cenách 4, 1 % . Priemerná miera inflácie by mala dosiahnuť hodnotu 6, 4%, miera nezamestnanosti 18, 7%. Predpokladaný rozpočtový schodok na rok 2003 by mal dosiahnuť výšku 40 135 mld. Sk. V roku 2003 sa predpokladá rast daňových príjmov vo výške 203,0 mld. Sk, čo predstavuje nárast oproti roku 2002 o 22, 3 mld. Sk. 

66.	Ciele vnútornej a zahraničnej bezpečnostnej politiky SR na rok 2003:
a)	V oblasti vnútornej politiky SR:
•	ďalej upevňovať demokratické  inštitúcie štátu s dôrazom na zachovanie politickej dôveryhodnosti a hodnotovej nespochybniteľnosti SR aj po septembrových voľbách do NR SR,
•	posilňovať zásady právneho štátu a vymáhateľnosti práva, zvyšovať efektívnosti a dôveryhodnosti súdnictva, 
•	pokračovať v práci s verejnou mienkou s cieľom stabilizácie nadpolovičnej podpory verejnosti pre vstup SR do NATO,
•	dôsledne bojovať proti korupcii na všetkých úrovniach,
•	bojovať s organizovaným zločinom, zabezpečiť efektívnu kontrolu hraníc a kontrolu obchodu so zbraňami,
•	venovať stálu pozornosť problematike národnostných menšín s dôrazom na riešenie problematiky rómskej komunity. Pokračovať v implementácii Európskej charty regionálnych a menšinových jazykov.

b)	Zabezpečiť kontinuitu zahranično-bezpečnostnej politiky  predovšetkým na integráciu Slovenska do Euroatlantických štruktúr a EÚ s hlavným zameraním na:
•	rozvíjanie všestrannej spolupráce s krajinami aliancie s dôrazom na prehlbovanie kooperácie v rámci Višegrádskej skupiny,
•	aktívny boj proti svetovému terorizmu, 
•	účasť na aktivitách PfP a podporovanie mechanizmov EAPC.
•	upevňovanie a ďalšie prehlbovanie bilaterálnych vzťahov s Ukrajinou a Ruskom
	
c)	Pokračovať v transformácii ekonomiky SR: 
•	transparentnosťou v pokračujúcej privatizácii strategických podnikov a bankových domov, 
•	zvyšovaním transparentnosti privatizácie ako aj vynakladania a rozdeľovania finančných prostriedkov z nej plynúcich,
•	reformou daňového systému a systému sociálneho a zdravotného zabezpečenia,
•	hospodárskou politikou smerujúcou k zlepšeniu základných makroekonomických ukazovateľov výkonnosti ekonomiky,
•	podporou aktívnej politiky zamestnanosti, 
•	upevňovaním transparentného podnikateľského prostredia.

67.	V priebehu prvého polroku 2002 boli v bezpečnostnej oblasti a v oblasti krízového manažmentu schválené NR SR viaceré kľúčové zákony, predovšetkým Ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, Zákon o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu, Zákon o obrane SR, Zákon o ozbrojených silách SR, Zákon brannej povinnosti a Zákon o hospodárskej mobilizácii.  

68.	V najbližšom období sa očakáva schválenie osobitného zákona o fungovaní Bezpečnostnej rady SR a schválenie reformy ozbrojených síl - Model 2010 Národnou radou  SR.

69.	V súčasnom období sa pripravuje medzirezortnou pracovnou skupinou návrh Koncepcie bezpečnostného systému SR, zameraný najmä na systém krízového manažmentu na vrcholovej úrovni riadenia  a ktorý bude predložený na schválenie do vlády SR v septembri 2002.  

70.	Ciele:
a)	Implementovať systém krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni riadenia ako súčasť bezpečnostného systému SR.
b)	Vytvoriť podmienky pre plnohodnotné zapojenie SR do medzinárodného krízového manažmentu NATO a EÚ. 

71.	V roku 2002 sa Slovensku konštituuje systém civilného núdzového plánovania (CNP)  - jeho materiálno-technického, personálneho, legislatívneho a čiastočne aj finančného zabezpečenia. Postupne je dotváraný  systém súvisiaci s prípravou a koordináciou opatrení na zabezpečenie funkčnosti orgánov verejnej moci, vnútorného poriadku, bezpečnosti štátu a civilnej ochrany obyvateľstva v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. Možno konštatovať, že v súčasnom období sa budujú (resp. na určitých úrovniach sú dobudované) jednotlivé základné prvky a subsystémy tvoriaceho sa národného systému CNP v zmysle Zákona o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu. 

72.	V súčasnosti však ešte tento systém nedisponuje všetkými atribútmi, ktoré ho umožnia  charakterizovať ako plne spôsobilý k adekvátnej reakcii na možné krízové situácie. 

73.	Hlavným cieľom v oblasti CNP v roku 2003 bude pristúpiť k postupnej harmonizácii činností jednotlivých prvkov národného systému CNP v cieľom dosiahnuť požadovaný stupeň jeho funkčnej kompatibility a interoperability s obdobnými systémami členských krajín NATO. V záujme toho:
a)	zabezpečiť prípravu odborníkov s dôrazom na riadiacich pracovníkov, orientovanú na riešenie krízových a núdzových situácií v súlade so spôsobom ich prekonávania v NATO; pokračovať v ich jazykovej príprave s cieľom dosiahnuť schopnosť pracovnej komunikácie s partnermi v NATO,
b)	orientovať zmluvné a iné aktivity voči zahraničiu tak, aby napomáhali optimálnemu fungovaniu národného systému CNP,
c)	prispôsobiť existujúce informačné systémy potrebám národného systému CNP,
d)	dosiahnuť schopnosť participácie na medzinárodných záchranných operáciách koordinovaných EADRCC zriadenom pri NATO/CEPD (nástup pracovníka Ú CO MV SR k dlhodobému pracovnému pobytu dňa 1. 6. 2002 na dobu 12 mesiacov do EADRCC/NATO),
e)	zabezpečiť civilno-vojenskú spoluprácu v rozsahu a formách, ktoré zodpovedajú požiadavkám na tieto vzťahy v Aliancii,
f)	plniť úlohy vyplývajúce z Akčného plánu CEP na zlepšenie civilnej pripravenosti proti možným útokom na civilné obyvateľstvo vedenými chemickými, biologickými, alebo radiologickými látkami,
g)	zabezpečiť účasť zástupcov rezortov na  plenárnych zasadnutiach a schôdzach Vyššieho výboru NATO/CNP a jeho plánovacích technických  výborov a komisií,
h)	zabezpečiť efektívne fungovanie civilného núdzového plánovania aplikáciou opatrení, vyplývajúcich z relevantných ustanovení právnych noriem v oblasti bezpečnosti štátu,
i)	dokončiť úlohy vyplývajúce z realizácie zavedenia Národného vojenského veliaceho centra (NVVC-NMCC) do štruktúr ozbrojených síl Slovenskej republiky,
j)	pokračovať v optimalizácii a následnej reštrukturalizácii štátnych hmotných rezerv a v budovaní systému pohotovostných zásob pre riešenie nevojenských krízových situácií na základe skúseností krajín NATO, s prihliadnutím na špecifiká ekonomiky SR.
k)	v zahraničnopolitickej oblasti zmluvné a iné aktivity orientovať tak, aby napomáhali optimálnemu rozvoju a fungovaniu národného systému civilného núdzového plánovania ako prvku vnútornej a zahraničnej bezpečnosti štátu.

74.	Ciele stanovené  na rok 2003 pre oblasť CNP boli formulované so zámerom pristúpiť k postupnej harmonizácii činnosti jednotlivých prvkov národného systému CNP, čím sa dosiahne požadovaný stupeň jeho funkčnej kompatibility a interoperability s obdobnými systémami členských krajín NATO, vrátane požadovanej úrovne civilno-vojenskej spolupráce.  Ciele však nie sú obmedzované jednoročným plánovacím obdobím, ktoré je zhodné s predpokladanou etapou (po prizvaní ku vstupu do Aliancie) završovania  prístupového procesu. Časť týchto cieľov bude dokončovaná ešte v prvých obdobiach po prijatí za plnoprávneho člena Aliancie v závislosti od disponibilných prostriedkov, t.j. aj v roku 2004. 

75.	V súlade s vyššie uvedeným chápaním a  filozofiou konštrukcie cieľov sú v oblasti CNP stanovené aj konkrétne úlohy na rok 2003 pre jednotlivé participujúce rezorty.

76.	Tak ako aj  v  uplynulých rokoch, aj na  ďalší rok 2003 zostáva participácia pracovísk a expertov Slovenskej republiky v programoch a projektoch Vedeckého výboru NATO jednou z priorít medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce, ako aj štátnej vednej a technickej politiky Slovenskej republiky. Predovšetkým sa predpokladá riešenie nových vedeckých a vedecko-technických projektov v rámci programu „Science for Peace„ a ďalších subprogramov v rámci Vedeckého výboru. 

77.	V súčasnosti Slovenská republika participuje na riešení 16 projektov, ktorých riešenie bude pokračovať aj v roku 2003 (napr.: Striedavé straty v mnohovláknitých supravodivých páskach na báze bizmutu, Elektrotechnický ústav SAV; Mikrovlnné monoliticky integrované sensory prenášaného výkonu a ich priemyselné a metrologické aplikácie, Elektrotechnický ústav SAV; Aktivácia genómu R.r. RNA u embrií ošípaných, UKF Nitra;). Z týchto sú 3 riešené v rezorte školstva, ostatné v rezorte SAV a ďalších rezortných ministerstiev (MP SR, MŽP SR atď.) Zároveň sa pripravujú ďalšie projekty. Na základe databázy „Science Fellowship“ – VV NATO má SR celkovo 39 aktivít a to nielen v podobe projektov, ale aj poskytnutých grantov, účasti na workshopoch, seminároch a medzinárodných podujatiach, a účasti na ďalších programoch a projektoch iných zahraničných subjektov. Vedecký výbor NATO hodnotí participáciu SR celkovo kladne. Informácie ako aj prehľad o všetkých aktivitách vyvíjaných v rámci civilného výskumu VV NATO  sú dostupné pre všetkých zainteresovaných záujemcov na  informačnej web-stránke MŠ SR, čím sa významne uľahčuje prístup potenciálnych participantov ku všetkým potrebným materiálom, informáciám a dokumentácii.

78.	V roku 2002  sa  zástupcovia SR naďalej pravidelne zúčastňovali  zasadnutí Vedeckého výboru NATO pre krajiny EAPC. Naďalej prebieha participácia SR na aktivitách CIPRE (Centrum pre inovačnú politiku v oblasti výskumu a vzdelávania pre strednú a východnú Európu) pričom záujem zo strany Slovenska je stále veľký. 

79.	V roku 2002 bol Národnou radou SR schválený Zákon o vede a technike, Zákon o Slovenskej akadémii vied a Zákon o vysokých školách, všetky s účinnosťou od 1.4.2002. Zároveň, v rámci spolupráce členov Pracovnej skupiny pre vedu a techniku  sa tvorí stratégia ďalšej efektívnej spolupráce s VV NATO.

80.	Na rok 2003 sú v oblasti vedy a techniky stanovené tieto ciele:
a)	Riešiť rozpracované projekty v rámci programu civilných úloh Vedeckého výboru NATO.
b)	Pripraviť nové projekty v rámci programu civilných úloh Vedeckého výboru NATO; pripraviť projekty a inú participáciu na programoch CIPRE (Centrum pre inovačnú politiku v oblasti výskumu a vzdelania pre strednú a východnú Európu).
c)	Predložiť koncepčné  materiály z oblasti vedy a techniky na schválenie vláde SR – najmä rozpracovať prierezové programové smery výskumu a vývoja na štátne programy výskumu a vývoja v roku 2002.
d)	Pravidelná účasť na zasadnutiach Vedeckého výboru NATO a prípadných ďalších aktivít v jeho  rámci (Poradné panely, subprogramy a pod.).
e)	Rozdelenie finančných prostriedkov v celkovej sume 600 tis. Sk ako finančnú podporu riešiteľom bežiacich a nových projektov v rámci VV NATO so  slovenskou spoluúčasťou, prípadne na konzultácie v NATO, vyslanie  expertov,   alebo semináre v rámci  PRENAME.

81.	V oblasti životného prostredia bola v predchádzajúcom období venovaná pozornosť prehlbovaniu kontaktov s členskými krajinami Aliancie s dôrazom na rozvoj spolupráce s krajinami V4. Zástupca Slovenskej republiky sa pravidelne zúčastňuje na výročnom zasadnutí Výboru pre výzvy modernej spoločnosti (CCMS) NATO. Slovenská republika aktívne vstupuje do riešenia pilotných štúdií CCMS NATO zameraných na problematiku ochrany životného prostredia v rezorte obrany. Významným prínosom v tomto smere bolo zapojenie sa do riešenia pilotnej štúdie „Systémy environmentálneho manažérstva v armádnom sektore“ a pilotnej štúdie zameranej na problematiku vzdelávania v armáde.  Ministerstvo obrany SR spolu s Ministerstvom životného prostredia SR rozvíja bilaterálne vzťahy s Dánskym ministerstvom obrany. Výsledkom doterajších aktivít je výmena skúsenosti so zavádzaním systému environmentálneho manažérstva v rezorte obrany oboch krajín a tvorbou databázy potenciálnych zdrojov znečistenia. Pre ďalšie obdobie bola dohodnutá rámcová spolupráca, ktorá má pokračovať v budúcom roku riešením slovensko-dánskeho projektu, zameraného na riešenie spoločných problémov v oblasti ochrany životného prostredia.

82.	Ministerstvo obrany SR a Ministerstvo životného prostredia SR úzko spolupracujú na riešení projektov zameraných na zlepšovanie stavu životného prostredia  v rezorte ministerstva obrany. Úspešne bola ukončená 2. etapa projektu „Zavádzanie environmentálneho manažérskeho systému v rezorte Ministerstva obrany SR“, (ďalej len EMS), výsledkom ktorého bolo vytvorenie riadiaceho výboru pre zavádzanie EMS na Ministerstve obrany SR, vypracovanie metodiky pre zavádzanie EMS, ďalej boli vykonané vstupné školenia interných audítorov o normách radu ISO 14 000 a vypracovaný register environmentálnych aspektov pre 12 vybraných vojenských útvarov. Ukončená bola taktiež 2. etapa projektu „Databáza zdrojov znečistenia objektov Armády SR, stanovenie rizík a priorít, v rámci ktorej bola vytvorená databáza potenciálnych zdrojov znečistenia v objektoch Armády SR v Prešovskom a Košickom kraji a vyhodnotené predbežné riziká z možného ohrozenia životného prostredia. Riešenie týchto projektov je zamerané na zavedenie systematického prístupu pri riešení ťažiskových problémov v ochrane životného prostredia v rezorte obrany v súlade so štátnou environmentálnou politikou Slovenskej republiky.

83.	Hlavnými cieľmi v oblasti ochrany životného prostredia v nadchádzajúcom období bude: 
a)	Dobudovať databázu zdrojov znečistenia objektov armády SR, vyhodnotiť riziko z potenciálnych zdrojov, znečistenia, stanoviť priority riešenia environmentálnych záťaží
b)	Pokračovať v zavádzaní systému environmentálneho manažérstva na vrcholovej úrovni riadenia a vo vybraných útvaroch podľa noriem radu ISO 14 000
c)	Zabezpečiť účasť zástupcov MO SR a MŽP SR na výročnom zasadnutí Výboru pre výzvy modernej spoločnosti (CCMS/NATO)
d)	Zabezpečiť riešenie bilaterálneho projektu MO SR s Dánskym ministerstvom obrany zameraného na problematiku životného prostredia
e)	Zapojiť do medzinárodnej spolupráce v rámci CCMS/NATO pri riešení pilotných štúdií s problematikou životného prostredia. 

84.	Pre plnenie stanovených cieľov sú pre nadchádzajúce obdobie naplánované nasledovné aktivity:
a)	podpísané sú zmluvy na riešenie 2 projektov, a to na 3. etapu projektu „Zavádzanie environmentálneho manažérskeho systému v rezorte Ministerstva obrany SR“ a 3. etapu projektu „Databáza zdrojov znečistenia objektov Armády SR, stanovenie rizík a priorít“. Výsledkov prvého projektu bude zavedenie EMS vo vojenskom útvare Kuchyňa a v rámci druhého projektu bude vytvorená databáza potenciálnych zdrojov znečistenia vo vojenských útvaroch v krajoch Banská Bystrica a Žilina a vyhodnotené potenciálne riziko pre jednotlivé zdroje.
b)	V auguste tohto roku sa uskutoční návšteva zástupcov Dánskeho ministerstva obrany, v rámci ktorej sa pripraví spoločný projekt s Ministerstvom obrany SR a Ministerstvom životného prostredia SR, ktorý sa má riešiť začiatkom budúceho roku.
c)	V septembri sa pripravuje v Českej republike workshop organizovaný v rámci aktivít CCMS NATO, zameraný na výmenu skúseností v oblasti zavádzania environmentálnych manažérskych systémov v armádnom sektore, ktorý je pokračovaním ukončenej pilotnej štúdie. Na workshope sa zúčastnia zástupcovia Ministerstva obrany SR, Ministerstva životného prostredia SR a riešiteľských firiem.
d)	Zástupcovia Ministerstva obrany SR a Ministerstva životného prostredia sa zúčastnia na riešení pilotnej štúdie zameranej na vzdelávanie o životnom prostredí v armádnych podmienkach. 

 2. Obranné a vojenské otázky

85.	Obranná politika Slovenskej republiky zostane, rovnako ako v roku 2002, zameraná na udržiavanie a rozvoj dostatočných vojenských kapacít garantujúcich suverenitu, nezávislosť a teritoriálnu integritu štátu, prispievanie Slovenskej republiky k udržiavaniu mieru a stability v Euroatlantickom regióne a boj proti terorizmu. V nadväznosti na prijaté politicko-bezpečnostné a strategické dokumenty pre oblasť bezpečnosti a obrany štátu je ťažisko obrannej politiky zamerané na ukončenie procesu tvorby a následnej implementácie obrannej legislatívy s dôrazom na Ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, Zákon o obrane SR, Zákon o ozbrojených silách SR a Zákon o brannej povinnosti. Uvedené zákony riešia problematiku bezpečnosti a obrany štátu v súlade s poznatkami a praxou členských štátov Aliancie a vytvárajú predpoklad na prípravu a realizáciu ďalších koncepčných a riadiacich dokumentov, predovšetkým Koncepcie bezpečnostného systému SR, Koncepcie reformy systému obrany SR, Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR – model 2010, Systém riadenia obrany SR, Plány použitia ozbrojených síl SR v núdzovom stave, vo výnimočnom stave, vo vojnovom stave a vo vojne a Doktríny ozbrojených síl SR. 

86.	V rámci plnenia Národného programu prípravy Slovenskej republiky na vstup do NATO Slovenská republika dosiahla v roku 2002 pokrok v týchto oblastiach:
a)	Národná rada SR schválila:
•	Ústavný zákon o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu a nadväzné zákony (Zákon o obrane SR, Zákon o ozbrojených silách SR,  Zákon o brannej povinnosti);
•	Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR - plán rozvoja a rozvojové programy vrátane ich finančnej náročnosti ako základný východiskový plánovací dokument pre uskutočnenie reformy ozbrojených síl.
•	Zákon o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, Novelu zákona  č.370 o vojenskej službe a Zákon č.380 o peňažných náležitostiach vojakov, ktoré zabezpečujú realizáciu reformy ozbrojených síl podľa dokumentu Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR - plán rozvoja a rozvojové programy vrátane ich finančnej náročnosti.

b)	Ministerstvo obrany SR:
•	vypracovalo koncepciu reformy systému obrany SR,
•	vypracovalo Programový plán rezortu ministerstva obrany na roky 2003 až 2008 v systéme viacročného obranného plánovania,
•	splnilo plánované úlohy v rámci realizácie Partnerských cieľov v roku 2002,
•	vypracovalo metodiku obranného plánovania SR,
•	vypracovalo plány použitia ozbrojených síl SR.

87.	Medzinárodné vojenské štruktúry. Ozbrojené sily Slovenskej republiky sú v súčasnosti zapojené do nasledujúcich mnohonárodných projektov, ktoré sú zároveň súčasťou prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO:
•	mnohonárodná brigáda (Česká republika, Poľská republika a Slovenská republika) pre mierové misie pod vedením NATO a EU, etablovalo sa  veliteľstvo a štáb brigády v Topoľčanoch, ktorého prvým veliteľom sa stal občan SR,
•	česko-slovenský prápor v operácii KFOR,
•	ženijná jednotka pre operáciu Trvalá sloboda v Afganistane,
•	vrtuľníková jednotka pre SFOR v Bosne a Hercegovine pod velením Holandského kráľovstva, 
•	spoločný ženijný prápor (Maďarská republika, Rumunská republika, Slovenská republika a Ukrajina) pre poskytnutie pomoci pri živelných pohromách na rieke Tisa.

88.	Ozbrojené sily SR sa v súčasnosti zúčastňujú na 12 medzinárodných mierových operáciách v počte 770. Okrem už spomenutej účasti v KFOR a SFOR, respektíve v operácii Trvalá sloboda ide predovšetkým o :
•	jeden mechanizovaný prápor v rámci UNFICYP na Cypre,
•	rozšírenú ženijnú rotu v rámci UNMEE v Etiópii a Eritrei,
•	mechanizovanú rotu v rámci UNDOF na Golanských výšinách,
•	hlavný prvok nemocnice v rámci UNMISET vo Východnom Timore,
Úsilie v roku 2003 bude zamerané na pokračujúcu zmenu pomeru síl pôsobiacich v medzinárodných misiách v prospech operácií pod vedením NATO.

89.	Prehodnotenie obrany. Hlavná pozornosť v roku 2002 bola sústredená na vypracovanie Dlhodobého plánu rozvoja a štruktúry ozbrojených síl – model 2010 a jeho implementačného plánu.

90.	Cieľom  bolo vypracovať a v ďalších rokoch implementovať realistický a finančne dostupný plán, ktorého ciele odstraňujú deficity dedičstva robustných riadiacich orgánov a vyzbrojenia zastaralou technikou sovietskeho pôvodu. Prehodnotenie súčasne smeruje k vybudovaniu takých vojenských kapacít vrátane podporných elementov, ktoré môžu byť dlhodobo nasadené mimo územia štátu.

91.	Prehodnotenie obrany bolo vypracované za pomoci vojenských expertov z členských krajín NATO a zahrnulo obsiahle formálne a neformálne konzultácie s NATO, ako aj so slovenskými politickými a právnymi expertmi.

92.	Existuje široká politická podpora parlamentných strán pre strategické smerovanie  a pre hlavné aspekty prehodnotenia obrany, výrazom čoho bolo prijatie príslušných zákonov i následných realizačných plánovacích dokumentov ako Dlhodobý plán štruktúry a rozvoja ozbrojených síl SR - plán rozvoja a rozvojové programy vrátane ich finančnej náročnosti, čím sa dosiahlo to, že bude zabezpečená kontinuita transformačného procesu obranného systému SR aj po voľbách na jeseň 2002. 

93.	Záväzok vlády z minulého obdobia udržiavať do roku 2006 obranné výdavky minimálne vo výške 1,89% HDP vláda prehodnotila a návrh rozpočtu na rok 2003 predpokladá, že tieto výdavky budú predstavovať 2 % HDP (pozn. po schválení rozpočtu parlamentom). To vytvára predpoklady, že obranné plánovanie pre Ozbrojené sily SR - model 2010 môže pokračovať na pevnom finančnom základe. 
 
94.	Pokiaľ v roku 2002 bolo ťažisko realizácie  Dlhodobého plánu štruktúry a rozvoja ozbrojených síl - model 2010 položené na prípravu zásadných legislatívnych, plánovacích, radiacich a iplementačných dokumentov tak v roku 2003 bude úsilie zamerané na ukončenie zmien organizačných štruktúr a  dopracovanie základných doktrín pre ozbrojené sily. Konečným cieľom plánu je vybudovať efektívne, ale dostupné profesionálne ozbrojené sily, ktoré budú organizované, vyzbrojené a vycvičené tak, aby zodpovedali Vojenskej stratégii SR a boli interoperabilné s vojenskými organizáciami členských štátov NATO. Tieto nové sily pre 21. storočie budú v súlade s programom DCI charakterizované údernosťou, pružnosťou, mobilnosťou, vysokou mierou technickej vybavenosti, schopnosťou dlhodobého pôsobenia a plne interoperabilné so silami NATO.

95.	Hlavné prvky súčasného reformného úsilia sú zamerané na obdobie rokov 2003 až 2008 v súlade s programovým plánom rezortu ministerstva obrany  a majú za cieľ dokončenie reorganizácie ozbrojených síl SR na relatívne malé sily, ktoré budú štruktúrované a modernizované podľa štandardov NATO a budú schopné prispieť do celého rozsahu operácií Aliancie. Podrobné informácie týkajúce sa ozbrojených síl SR budú poskytnuté v Prehľade celkovej interoperability PzM 2002,  ktorý bude do ústredia NATO predložený do 11. októbra 2002. 
	
96.	Štruktúra ozbrojených síl. Hlavné zmeny budú uskutočnené v oblasti štruktúry vojsk, personálneho manažmentu, vo výcviku operačnej pripravenosti, logistike, v technickom zabezpečení a v akvizícii výzbroje, techniky a materiálu. Okrem Dlhodobého plánu pripravujú Ozbrojené sily SR podrobné realizačné plány pre každú oblasť s podporou legislatívnych zmien.

97.	Pozemné sily budú postupne v najbližších rokoch reorganizované na veliteľstvo pozemných síl s jednou plne obsadenou samostatnou mechanizovanou brigádou, s jednou plne obsadenou ľahkou pechotnou brigádou a zodpovedajúcimi jednotkami bojovej podpory a bojového zabezpečenia.

98.	Vzdušné sily budú zreorganizované na veliteľstvo vzdušných síl s jedným bojovým a dopravným krídlom a jedným vrtuľníkovým krídlom, ktoré budú operovať z troch leteckých základní a jednu brigádu PVO, so skupinou prehľadových radarov a jednotiek bojovej podpory a bojového zabezpečenia. Tretia letecká základňa bude udržovaná pre podporu cvičení NATO. Vzdušné sily budú výrazne menšie než existujúce sily s predpokladaným počtom 18 bojových lietadiel.

99.	Sily výcviku a podpory, ktorých veliteľstvo bolo vytvorené k 1.7.2002, budú postupne budované tak, aby boli schopné poskytovať rozsiahlu bojovú a logistickú podporu nasadeným silám v operáciách a vytvárať realistické podmienky výcviku s využitím moderných simulátorov a výcvikových zariadení. Toto veliteľstvo zabezpečí individuálny výcvik vojaka pred jeho zaradením do bojových útvarov.

100.	Personálna oblasť. Do konca roku 2002 sa predpokladá zníženie tabuľkových počtov personálu na 32 848 osôb (z toho 13 698 profesionálnych vojakov, 8 650 vojakov základnej služby a 10 500 občianskych zamestnancov) a následné zníženie do roku 2004 na 22 733 osôb (z toho 14 949 profesionálov, 1 262 vojakov základnej služby a 6 522 občianskych zamestnancov).

101.	Štruktúra síl podľa Koncepcie OS SR 2010 a podporného Dlhodobého plánu bude viesť k postupnej profesionalizácii s primeraným počtom profesionálnych práporčíkov a poddôstojníkov a k zlepšeniu systému personálneho manažmentu. Profesionalizácia ozbrojených síl bude klásť dôraz na význam mladých dôstojníkov, práporčíkov a poddôstojníkov a povedie k zníženiu podielu vojakov základnej služby až do ich úplného vyradenia z vojenskej služby. Budú redukované počty starších dôstojníkov.

102.	Budú zabezpečené finančné prostriedky na zlepšenie kvality života tak, aby sa pôsobenie v ozbrojených silách stalo atraktívnym a aby najlepší vojaci a príslušníci vzdušných síl boli udržaní pre ďalšiu službu v profesionálnych ozbrojených silách.

103.	Nadbytočnému personálu, ktorý nenájde uplatnenie, bude poskytovaná prechodná sociálna podpora tak, aby mohol využiť svoje schopnosti a skúsenosti na civilnom trhu práce (implementácia tzv. resocializačného systému).

104.	Výcvik. Zavedenie nových doktrín a systémov v manažmente výcviku v roku 2002 zintenzívnilo výcvik bojových jednotiek. V roku 2003 bude základný výcvik jednotlivca sústredený do výcvikových základní v podriadenosti Veliteľstva výcviku a podpory. Tak ako sa budú postupne profesionalizovať jednotky, bude sa meniť aj zameranie výcviku z vojaka branca na jednotný výcvik podľa poslania jednotky. V súlade so štandardizáciou výcviku sa bude redukovať počet malých výcvikových centier a budú sa modernizovať novou technológiou využívajúc pokrokové metódy výučby a simulačnej techniky. V roku 2003 sa za podpory Veľkej Británie a Holandska začne fungovať pri Vojenskej akadémii v Liptovskom Mikuláši medzinárodné výcvikové centrum pre výcvik nižších dôstojníkov pre potreby NATO.

105.	Modernizácia. Prednostne bude modernizovaná výzbroj, technika a materiál u jednotiek s vysokou pripravenosťou. Dôraz je predovšetkým položený na tieto oblasti:
•	modernizácia systémov velenia a riadenia,
•	pokračovanie v rozvoji kapacít v oblasti podpory hostiteľskej krajiny,
•	pripojenie ASOC,
•	nové zbraňové systémy.

106.	Programy modernizácie Pozemných síl sú zamerané na zvýšenie technickej úrovne (“upgrading“) obmedzeného počtu tankov, obrnených vozidiel BVP-2, raketometov a na akvizíciu nového typu ľahkého kolesového OT pre budúcu ľahkú pešiu brigádu, nových mínometov, systémov riadenia paľby protivzdušnej obrany a vybavenia a zariadení systémov velenia, riadenia a informatiky. V silách s vysokým stupňom pripravenosti bola už vyradená najstaršia výzbroj a technika a zostávajúca výzbroj a technika bude prerozdelená a postupne modernizovaná.

107.	Bude vykonaná podstatná modernizácia Vzdušných síl v rámci OS SR 2010. Všetky lietadlá zaradené vo výzbroji dosiahnu koniec technického života pred rokom 2010. Obstarané bude nové viacúčelové lietadlo. Do doby plného vybavenia vzdušných síl týmto lietadlom budú vykonané opravy na zbojaschopnenie 18 ks MIG-29 a úkony na prechod na bezgenerálkovú prevádzku týchto lietadiel. Radary PVO a systémy C4 budú v podstatnej miere modernizované. 

108.	Infraštruktúra. Podľa Dlhodobého plánu sa do roku 2006 radikálne zníži počet vojenských základní, zostávajúce základne budú modernizované. Plánuje sa rekonštrukcia ubytovacích priestorov a technického vybavenia posádok s dôrazom na posádky, v ktorých sú rozmiestnené jednotky síl vysokej pripravenosti. Bude sa pokračovať v realizácii opatrení zameraných na schopnosť poskytnúť podporu hostiteľskou krajinou so zameraním na rekonštrukciu a modernizáciu vytypovaných letísk a technických zariadení.

109.	Finančné zdroje, plánovanie, programovanie a rozpočtovanie. Základom Dlhodobého plánu je zaistiť, aby bol založený na dôkladných rozpočtových predpokladoch. Výstavba Ozbrojených síl 2010 bude vyžadovať náklady spojené s reformou a modernizáciou vrátane prechodu na menšie profesionálne sily; s rozvojom schopnosti ich rozmiestnenia; s náhradou zastaranej výzbroje a techniky za výzbroj a techniku kompatibilnú s NATO; s rozšírením operačnej pohotovosti podľa štandardov NATO. Toto môže byť vykonané prostredníctvom implementácie systému plánovania, programovania a rozpočtovania podobne ako je to vo väčšine západných krajín.

110.	Dlhodobý plán predpokladá nasledujúce proporcionálne rozčlenenie finančných zdrojov na rok 2003: 
•	výdavky na personál (vrátane nákladov na tranzitívne programy určené na zmenu kvality personálu) - 41%,
•	výdavky na prevádzku (vrátane nákladov na výcvik, ktoré sú v rozpätí 13 až 17%) - 32 %, 
•	výdavky na investičné projekty (modernizácie komunikačných a informačných systémov, ASOC a síl vysokej pripravenosti) - 27%. 

Proporcie čerpania finančných prostriedkov počas plánovaného obdobia sa budú meniť a budú zodpovedať redukcii počtov personálu a zvyšovaniu profesionalizácie. Medzi najdôležitejšie oblasti patria kvalita života, výcvik a modernizácia, čím sa vojenská služba stane atraktívnejšou.

111.	Partnerské ciele. V roku 2002 bolo úsilie v plnení partnerských cieľov zamerané na posilnenie interoperability komunikačných a informačných systémov, pripravenosť dopravných vrtuľníkov k nasadeniu a posilnenie logistickej podpory. V oblasti obranných a vojenských otázok bude prioritou Slovenskej republiky v roku 2003 predovšetkým dokončenie procesu prehodnotenia obrany, ktorý je obsiahnutý v dokumente Ozbrojené sily SR - model 2010 a v jeho implementačných plánoch. Partnerské ciele (PG 2002) budú upravované a vyhodnocované na základe ich priorít v príprave SR na členstvo v NATO a ich vzťahu ku Koncepcii OS SR 2010.  V roku 2003 bude SR plniť 55 partnerských cieľov (23 všeobecných z toho 13 naviazaných na MAP; 13 pre pozemné sily (10 MAP); 16 pre vzdušné sily (13 MAP). V oblasti ich plnenia bude hlavné úsilie sústredené na prípravu vyčlenených prvkov vzdušných síl pre pôsobenie v spoločnom systéme PVO, na zvyšovanie operačných schopností síl vysokej a nižšej pripravenosti predurčených na účasť na operáciách na podporu mieru pod vedením NATO (roj vrtuľníkov Mi-24 a Mi-17), na prednostný rozvoj síl schopných prispieť ku kolektívnej obrane a riešeniu krízových situácií vo väzbe na terorizmus, na modernizáciu systémov velenia, riadenia a spojenia a štandardizáciu postupov v ochrane informácií, na zvýšenie úrovne vycvičenosti jednotiek a pripravenosti veliteľstiev v súlade so štandardnými doktrínami a postupmi NATO, ako aj na modernizáciu výcvikovej základne. 

112.	Hlavnou prioritou v oblasti obrany v roku 2003 je  dôsledné pokračovanie  v implementácie reformy ozbrojených síl SR podľa Dlhodobého plánu štruktúry a rozvoja ozbrojených síl - model 2010. Ďalšími cieľmi v oblasti obrany na rok 2003 sú:
a)	Na základe skúseností a získaných poznatkov aktualizovať systém obrany SR, základné strategické a koncepčné dokumenty v oblasti obrany štátu, v konzultácii s predstaviteľmi Aliancie a jej členských krajín;
b)	Implementovať dokument ”Programový plán rezortu ministerstva obrany na roky 2003 – 2008”;
c)	Pokračovať v plnení prijatých Partnerských cieľov, pričom položiť dôraz na nedostatkové kapacity (PVO, prieskum, spravodajské zabezpečenie misií, výstavbu spravodajského informačného systému, ženijné, dopravné, zdravotnícke jednotky a kapacity OPZHN a strategická doprava). Zamerať sa na urýchlenie splnenia PG (tam, kde je to možné, už do času predpokladaného vstupu SR do Aliancie, t.j. do polovice roku 2004), ktoré zabezpečia rýchlosť nasadenia, presnosť úderov, komunikačnú infraštruktúru a dlhodobé všestranné zabezpečenie a ochranu vlastných jednotiek;
d)	Realizovať ciele personálnej politiky s výrazným znižovaním počtov jednotiek a personálu spoločne s napĺňaním príslušných kompenzačných programov, pokračovať v projekte profesionalizácie Ozbrojených síl Slovenskej republiky v súlade s dokumentom ”Ozbrojené sily SR – model 	2010”;
e)	Dokončiť zavedenie systému personálneho manažmentu a zvládnuť základné kroky v celom systéme regrutácie, distribúcie, rozvoja, vzdelávania, školenia, výcviku a zabezpečenia personálu;
f)	Zamerať sa na dokončenie prípravy dostatočného počtu odborne a jazykovo pripraveného personálu pre potreby zastúpenia SR v orgánoch NATO, resp. na obsadenie pozícií, ktoré Slovensku v štruktúrach Aliancie budú ponúknuté;
g)	Pokračovať v účasti na operáciách na podporu mieru pod vedením NATO, 
-	do konca roku 2003 pripraviť jeden roj Mi-24 pre zabezpečenie činnosti jednotky vzdušných síl rýchleho nasadenia a jeden roj Mi-17 ako podporné vrtuľníky pre operácie PzM pod vedením NATO;
-	udržanie príspevku čaty vojenskej polície pre mierové misie pod vedením NATO
-	do konca roka 2003 dokončiť výstavbu zdravotníckej časti poľnej mobilnej mnohoprofilovej nemocnice a pripraviť personál na jej nasadenie
- 	za prioritné považovať vyriešenie otázok utajeného spojenia v priestore nasadenia ( kompatibilita s jednotkami NATO) a z priestoru nasadenia na operačné centrum GŠ OS.. 

113.	Budovanie spoločnej poľsko – česko – slovenskej brigády.
- do konca roku 2003 dosiahnuť pripravenosť k prevereniu brigády zo strany NATO na schopnosť mnohonárodného štábu plánovať účasť jednotky na mnohonárodnej operácii pod vedením NATO, resp. EÚ,

114.	Posilnenie kapacít OS SR zameraných proti novým asymetrickým bezpečnostným hrozbám (terorizmus, šírenie zbraní hromadného ničenia). 

-	modernizácia a skvalitňovanie spôsobilostí bezpečnostných a vojenských kapacít – kritérium expedičnosti, logistické spôsobilosti, príprava na  zavádzanie inteligentnej munície, zavedenie bezpečnostných a informačných systémov a ochrana  osôb proti ZHN.
-  posilnenie a skvalitnenie spravodajského zabezpečenia kapacít OS SR formou vybudovania systému rýchleho prenosu spravodajských informácii a predbežných bezpečnostných výstrah koncovým užívateľom podľa štandardov NATO tak, aby sa dosiahla požadovaná úroveň prevencie, ochrany a akcieschopnosti OS SR proti týmto novým typom hrozieb.“
- 	posilnenie prieskumných a spravodajských kapacít na postihovanie týchto hrozieb, rozširovanie spravodajského zabezpečenia jednotiek vysielaných do operácii na podporu alebo udržanie mieru, vrátane výstavby národných spravodajských buniek (NIC – national inteligence cell).

115.	V súvislosti s predpokladaným získaním pozvania k členstvu dopracovať projekt HNS, t.j. prijatia OS členských krajín NATO na území SR s ich plnou logistickou podporou.

116.	Inštitucionalizovanie systému obranného plánovania ”PPBE” (Planning Programming, Budgeting, Evaluation) na národnej úrovni.

3. Otázky zdrojov

117.	V oblasti plánovania finančných zdrojov bude počas ročného cyklu pozornosť zameraná v spolupráci s členskými krajinami NATO na rozpracovanie zásad poskytovania finančných príspevkov do rozpočtu NATO s cieľom pripraviť ich pracovnú verziu, doriešiť problematiku metodológie strednodobého a dlhodobého finančného plánovania, ako aj na zladenie reálnych proporcií medzi cieľmi, prioritami a úlohami vo jednotlivých oblastiach PRENAME tak, aby vyčlenené zdroje boli efektívne vynaložené. Veľká pozornosť bude tiež venovaná riešeniu spracovania princípov vykazovania obranných výdavkov v súlade s novou rozpočtovou klasifikáciou s cieľom zabezpečiť vykazovanie obranných výdavkov v novej rozpočtovej klasifikácii od roku 2004. Ďalej sa v oblasti plánovania finančných zdrojov bude pokračovať v riešení problematiky uvoľňovania finančných prostriedkov v prospech rezortov participujúcich na NP PRENAME a zabezpečovania prostriedkov na obranu na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami NATO.

118.	Pracovná skupina pre oblasť plánovania finančných zdrojov sa zároveň zaoberá riešením spôsobu finančného zabezpečenia úloh RNP PRENAME 2003 a to pokiaľ ide o výšku, ako aj o spôsob rozdelenia vyčlenených prostriedkov v prospech rezortov participujúcich na procese PRENAME. Napriek mimoriadnemu tlaku na zníženie výdavkov štátneho rozpočtu sa v jeho vládnom návrhu podarilo zabezpečiť financovanie uvedeného programu na úrovni roku 2002. Zaradenie prostriedkov určených na plnenie úloh RNP PRENAME 2003 ako účelovo viazaných do rozpočtových kapitol príslušných rezortov zaručuje reálnosť a zároveň transparentnosť celého programu.

119.	Na rok 2003 sú v oblasti plánovania zdrojov stanovené tieto ciele:
a)	Dopracovať zásady výpočtu finančných príspevkov do rozpočtu NATO na základe konzultácií s členskými krajinami NATO a pripraviť kompatibilné smernice.
b)	Doriešiť problematiku metodológie strednodobého a dlhodobého plánovania finančných zdrojov.
c)	Pokračovať v riešení problematiky uvoľňovania finančných prostriedkov v prospech rezortov participujúcich na NP PRENAME a zabezpečovania prostriedkov na obranu na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami NATO.
d)	Spracovať princípy vykazovania obranných výdavkov v súlade s novou rozpočtovou klasifikáciou. 
e)	Personálne dobudovať súčasné administratívne kapacity ústredných orgánov štátnej správy s využitím poznatkov a skúseností nových členských krajín NATO.

120.	V oblasti ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany boli úlohy v rámci jednotlivých cieľov, priebežne plnené. Úlohy, zamerané na realizáciu štandardizácie delostreleckej techniky a munície na normy NATO, pričom v priebehu roku boli dokončované rozpracované dokumenty STANAG na adopčné dokumenty – Štandardizačné obranné dokumenty podľa schváleného metodického postupu. V súlade s prehodnocovaním potrieb obrany SR pre najbližšie obdobie pokračuje proces plánovania a prípravy zdrojov v rámci podpory ozbrojeným silám z civilného sektora. 

121.	V ďalšom období sú úlohy zamerané na pokračovanie v procese realizácie štandardizácie a kodifikačného systému vojenskej techniky, munície a materiálu na normy NATO, keďže predmetná oblasť je hodnotená ako nevyhnutná podmienka dosiahnutia interoperability a je základným predpokladom účasti Ozbrojených síl SR v rámci spoločných činností s jednotkami NATO. 

122.	V oblasti plánovania a racionálneho využívania zdrojov Slovenskej republiky na zabezpečenie potrieb obyvateľstva, ozbrojených síl a ozbrojených bezpečnostných zborov počas krízovej situácie  bolo prínosom prijatie zákona o hospodárskej mobilizácii, ktorým sa okrem iného definujú nástroje štátu, umožňujúce eliminovať negatívny dopad dôsledkov núdzového stavu, výnimočného stavu, vojnového  stavu alebo vojny. Zároveň je na rok 2003 vytýčený cieľ aplikovať ustanovenia predmetného zákona do plánovacieho procesu na zabezpečenie potrieb obrany Slovenskej republiky.

123.	Okrem toho bude zvýšená pozornosť venovaná aj zvyšovaniu kvality informačnej základne a príprave tejto základne na vzájomnú výmenu informácií v rámci spolupráce s NATO. V priebehu roka začal proces zapracovávania štandardných výmenných formátov na orgánoch štátnej správy, pričom v tomto procese sa bude pokračovať aj v budúcom období.

124.	Na rok 2003 sú v oblasti ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany stanovené tieto ciele:
a)	Aplikovať ustanovenia zákona o hospodárskej mobilizácii do plánovacieho procesu na zabezpečenie potrieb obrany Slovenskej republiky.
b)	Vytvoriť podmienky pre budúcu medzinárodnú spoluprácu SR v súlade s koncepciou NATO pre oblasť plánovania vyzbrojovania prípravou návrhov zmlúv o spolupráci s členskými štátmi NATO v oblasti vyzbrojovania a logistického zabezpečenia.
c)	Pokračovať v procese realizácie štandardizácie a kodifikačného systému vojenskej techniky, munície a materiálu.
d)	Pokračovať vo zvyšovaní kvality informačnej základne zapracovaním štandardných výmenných formátov.

4. Bezpečnostné otázky

125.	Základné ciele a úlohy plánované na rok 2002 v danej oblasti boli splnené. Na Národnom bezpečnostnom úrade (ďalej NBÚ) boli vytvorené personálne a organizačné podmienky na zabezpečenie výkonu previerok osôb v súlade so zákonom, vykonávacími predpismi a minimálnymi požiadavkami NATO. Oblasti, v ktorých nebol vytvorený taký predpoklad, prijatým zákonom, boli analyzované a cestou poslaneckého návrhu bola do NR SR predložená novela zákona. V júli 2002 bola táto novela schválená NR SR. Prezident SR však novelu vrátil NR SR s pripomienkami a NR SR v druhom kole schvaľovania novelu neschválila.

126.	Za nedostatočné je možné hodnotiť plnenie úloh rezortov v oblasti spracovania priorít na výkon bezpečnostných previerok fyzických a právnických osôb. Táto úloha bude kritickou pri posudzovaní úrovne ochrany utajovaných skutočností v Slovenskej republike ku koncu roku 2002 a preto jej bude venovaná mimoriadna pozornosť. 

127.	Úlohy tvorby materiálno-technického zabezpečenia pracovísk pre prácu s utajovanými skutočnosťami boli splnené. V pôsobnosti NBÚ boli dielčie kroky rozplánované na etapy a doposiaľ boli plánované termíny plnené. Limitujúcim faktorom zostávajú otázky možnej rekonštrukcie budovy NBÚ a vykonanie bezpečnostných previerok právnických osôb realizujúcich jednotlivé práce. Požadovaný stav zatiaľ nebol dosiahnutý v ústredných orgánoch štátnej správy. Príčiny tohto stavu treba vidieť najmä v prílišnom spoliehaní sa všeobecného riadiaceho manažmentu na bezpečnostné pracoviská, ktoré nemajú všetky právomoci a kompetencie k pokrytiu celej oblasti ochrany utajovaných skutočností, ako i v nedostatku zdrojov na krytie príslušných potrieb rezortov.

128.	Na certifikáciu mechanických zábranných a technických zabezpečovacích prostriedkov sú autorizované dve skúšobne. Pripravuje sa autorizácia skúšobne na certifikáciu elektromagnetickej kompatibility a parazitného vyžarovania. Na NBÚ sú vytvorené základné podmienky na certifikáciu technických prostriedkov a prostriedkov šifrovej ochrany informácií. V štádiu dokončenia legislatívnych predpisov na certifikáciu technických prostriedkov je pracovisko na Ministerstve obrany SR. Slovenská informačná služba pripravuje pracovisko a v súčasnosti stále prebiehajú konzultácie k jednotnému postupu pri certifikácii technických prostriedkov v podmienkach SIS a NBÚ. Zatiaľ nebolo vytvorené pracovisko na Ministerstve vnútra SR. 

129.	 29. júla 2002 bola podpísaná bezpečnostná dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Poľskej republiky, ktorá je už v súlade so zákonom č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Všetky ostatné uzatvorené medzinárodné dohody medzi Slovenskou republikou a ostatnými prevažne európskymi štátmi o výmene a ochrane utajovaných skutočností je nutné novelizovať vzhľadom na v súčasnosti platnú právnu úpravu. V záverečnej fáze sú aj rokovania o uzavretí bezpečnostných dohôd s Českou republikou, s vládou Švédskeho kráľovstva, Litovskou republikou  a Ukrajinou.

130.	Hlavná pozornosť NBÚ a štátnych orgánov v oblasti ochrany utajovaných skutočností bude v nasledujúcom období zameraná:
•	V oblasti personálnej bezpečnosti na skvalitnenie a zefektívnenie bezpečnostných previerok. 
•	V oblasti informačnej bezpečnosti na dobudovanie informačných systémov NBÚ a prípravu systému elektronickej výmeny utajovaných skutočností medzi ústrednými štátnymi orgánmi vrátane systémov prenosu medzi určenými zastupiteľskými úradmi a štátnymi orgánmi Slovenskej republiky s dôrazom na prenos informácií NATO.
•	V oblasti priemyselnej bezpečnosti bude základom vybudovať systém, v ktorom budú pri realizácií kontraktov chránené utajované skutočnosti a bude zabezpečená garancia štátu za bezpečnosť preverených firiem.
•	V oblasti fyzickej a objektovej bezpečnosti: a) na zabezpečenie budov a priestorov, v ktorých sa nachádzajú utajované skutočnosti mechanickými zábrannými prostriedkami, technickými zabezpečovacími prostriedkami a fyzickou ochranou podľa požiadaviek vyhlášky NBÚ č. 88/2002 Z.z., b) na certifikáciu mechanických zábranných prostriedkov a technických zabezpečovacích prostriedkov podľa ustanovení vyhlášky NBÚ č. 89/2002 Z.z.

131.	Ciele:
a)	Zabezpečiť plnú funkčnosť pracovísk na ochranu utajovaných skutočností v štátnej správe.
b)	Vytvárať legislatívne, personálne a organizačné podmienky na zabezpečenie medzinárodnej spolupráce a kooperácie.
c)	Dobudovať systém prenosu utajovaných informácií medzi vybranými orgánmi štátnej správy SR a misiami SR pri medzinárodných organizáciách a vybranými zastupiteľskými úradmi SR v zahraničí.
d)	Dobudovať informačné systémy previerkového procesu.
e)	Dobudovať rezortné orgány na ochranu utajovaných skutočností, ktoré budú vykonávať proces certifikácie technických prostriedkov (MV SR, MO SR, SIS).
f)	Dobudovať certifikačné pracoviská na certifikáciu technických prostriedkov a prostriedkov šifrovej ochrany informácií.

5. Právne otázky

132.	V súvislosti s plnením partnerského cieľa G 0050 I – Právne opatrenia pre účasť v kolektívnej obrane, bol v roku 2002 prijatý balík bezpečnostnej a obrannej legislatívy (Ústavný zákon č. 227/2002 Z. z. o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, Zákon č. 319/2002 Z. z. o obrane Slovenskej republiky, Zákon č. 321/2002 Z. z. o Ozbrojených silách Slovenskej republiky,  Zákon č. 320/2002 z. z. o brannej povinnosti, a Zákon č. 387/2002 o riadení štátu v krízových situáciách mimo času vojny a vojnového stavu). Ustanovenia týchto zákonov mimo iného riešia aj definíciu pojmov, humanitárna operácia, vojenské cvičenie, mierová pozorovateľská operácia a vojenská operácia, ako aj spôsob vyslania vojakov základnej služby mimo hranice SR, ktorý je v prípade vojenskej operácie a mierovej pozorovateľskej operácie je možný iba so súhlasom vojaka základnej služby.

133.	Základnou úlohou v oblasti právnych otázok je predovšetkým zabezpečenie implementácie záväzkov vyplývajúcich z tých medzinárodnoprávnych inštrumentov, ktoré sú nevyhnutné pre účasť Slovenskej republiky v Severoatlantickej aliancii. V tejto oblasti bol dosiahnutý významný pokrok predovšetkým novelizáciou Ústavy SR ústavným zákonom č. 90/2001 z . 23. februára 2001. Novelizácia Ústavy SR vytvorila základný rámec umožňujúci členstvo Slovenskej republiky v NATO, keď podľa článku 7 ods. 3 „sa môže SR zaradiť za podmienok ustanovených medzinárodnou zmluvou do organizácie vzájomnej kolektívnej bezpečnosti.“ Dané ustanovenie bolo doplnené do Ústavy SR práve z dôvodu umožnenia pristúpenia SR k Severoatlantickej zmluve. 

134.	Pristúpenie SR k Severoatlantickej zmluve podlieha vysloveniu súhlasu Národnou radou SR a následnej ratifikácii prezidentom SR. Národná rada vyslovuje súhlas s medzinárodnými zmluvami podľa čl. 7 ods. 3 nadpolovičnou väčšinou všetkých poslancov NR SR (čl. 84. ods. 3). To znamená, že na vyslovenie súhlasu so Severoatlantickou zmluvou bude potrebný súhlas 76 poslancov. Po vyslovení súhlasu NR SR bude vyhotovená listina o prístupe, ktorú bude následne podpísaná prezidentom SR v súlade s čl. 102 Ústavy SR. Podpisom listiny o prístupe bude zavŕšený vnútroštátny legislatívny proces, potrebný pre prístup SR k Severoatlantickej zmluve. V otázke pristúpenia k medzinárodným zmluvám, ktoré vyplývajú z členstva v Severoatlantickej aliancii (MAP, kapitola V), boli novelizáciou Ústavy SR takisto vytvorené lepšie predpoklady pre implementáciu ich záväzkov. Podľa článku 7 ods. 5 majú niektoré kategórie medzinárodných zmlúv prednosť pred zákonmi SR (medzinárodné zmluvy o ľudských právach a základných slobodách, medzinárodné zmluvy, na ktorých vykonanie nie je potrebný zákon, a medzinárodné zmluvy, ktoré priamo zakladajú práva alebo povinnosti fyzických osôb alebo právnických osôb a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom).     

135.	Z dôvodu potreby čo možno najväčšej flexibility pri plnení záväzkov v rámci článku 5 Severoatlantickej zmluvy bol novelou Ústavy č. 90/2001 doplnený článok 119 (p), podľa ktorého spadá rozhodnutie o vyslaní ozbrojených síl mimo územia SR, ak ide o plnenie záväzkov z medzinárodných zmlúv o spoločnej obrane proti napadnutiu (teda i Severoatlantickej zmluvy) pod právomoc vlády SR po dobu maximálne 60 dní. Dané ustanovenie umožňuje okamžité flexibilné rozhodnutie vlády o realizácii článku 5 Severoatlantickej zmluvy. Komplikovanejšia je situácia ohľadom akcií NATO v prípade krízových operácií (crisis response operations), ako je napr. SFOR, keď vyslanie ozbrojených síl mimo územia SR, podlieha vysloveniu súhlasu NR SR (čl. 86 k). Podľa súčasnej právnej úpravy obsiahnutej v Ústave SR podlieha prítomnosť zahraničných ozbrojených síl na území SR súhlasu NR SR (čl. 86 l Ústavy SR). Uvedená otázka bude konzultovaná a doriešená takým spôsobom, aby v budúcnosti nevznikli žiadne komplikácie pri plnení záväzkov vyplývajúcich z členstva v NATO.

136.	V oblasti legislatívy bude v roku 2003 prioritou aplikácia NATO SOFA a plné zosúladenie vnútroštátnej legislatívy so záväzkami vyplývajúcimi z Washingtonskej zmluvy a súvisiacich medzinárodných zmluvných dokumentov. Okrem toho bude pozornosť venovaná týmto cieľom:
a)     Vypracovať postupy relevantných štátnych orgánov pri uplatňovaní medzinárodnoprávne záväzných dokumentov uvedených v kapitole V. základného dokumentu Akčného plánu členstva.
b)     Začleniť statusové, technické a ostatné zmluvné dokumenty podľa kapitoly V. Akčného plánu členstva do právneho poriadku Slovenskej republiky na úrovni ich praktickej realizácie.
c)      Analyzovať ústavný rámec z hľadiska otázok spojených s rozhodovaním vlády Slovenskej republiky a Národnej rady Slovenskej republiky o prítomnosti zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky a o vysielaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky s cieľom prijatia adaptácie na pomery kolektívnej obrany, ako aj zvýšenia flexibility rozhodovacích procesov predovšetkým v exekutíve.
d)     Sledovať a zabezpečiť terminologickú jednotnosť pojmov zavedených novou bezpečnostnou a obrannou legislatívou.

Úlohy RNP PRENAME na rok 2003

1. Politické a ekonomické otázky

1.1. Oblasť zahranično-bezpečnostnej politiky

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
66.b | Spolupráca  so Severoatlantickou alianciou a jej členskými krajinami | MZV | priebežne | 1 000 000 | | konzultácie, semináre, kurzy, návštevy, brífingy, príprava personálu (kurzy), mediálna stratégia – aktivity so zahraničnými médiami
66.b | Aktivity v členských krajinách NATO (konzultácie) a voči členským krajinám | MZV | priebežne | 6 600 000 | | získavanie skúseností a práca s mienkotvorcami v krajinách Aliancie
66.a | Realizácia Národného programu boja proti korupcii, Komplexného programu boja so zločinnosťou, riešenie rómskej problematiky, ďalšie uplatňovanie inštitúcie ombudsmana | vláda, ÚOŠS | priebežne | mimo rámca PRENAME | | v súlade s prijatými dokumentmi vlády

66.a,b

Činnosť štruktúry PRENAME
•	zasadnutia VV PRENAME, porady predsedov PS
•	3 systemizované miesta v rámci MZV - 3 osoby na dohodu o pracovnej činnosti
•	technické zabezpečenie činnosti sekretariátu VV PRENAME, 
•	organizovanie stretnutí s predstaviteľmi médií, odborných kruhov a mimovládnych organizácií
•	odborné kurzy, zvyšovanie kvalifikácie

MZV

Priebežne

450 000

66.b | Spoločné aktivity s krajinami V 10 | | | 200 000 | | Konzultácie, semináre, kurzy
66.a | Podpora publikáciám obsahujúcim informácie o bezpečnostnej politike SR a jej úsilí stať sa členom NATO | | | 300 000 | |
66.b | Odborné kurzy, semináre a konferencie s tematikou NATO v SR a zahraničí | | | 400 000 | | Zabezpečenie účasti za SR
66.b | Spolupráca s NR SR v rámci získavania podpory parlamentov členských krajín NATO | | | 100 000 | | Semináre, konzultácie, návštevy

1.2. Oblasť práce s verejnou mienkou

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady  (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
6. c | Analytické práce (pravidelné sociologické výskumy, cieľové skupiny podľa potreby) | MK | priebežne | 1 100 000 | | podľa požiadaviek  MZV a MO;
6. b | Informačné a dokumentačné stredisko NATO (Univerzitná knižnica Bratislava) | MK | priebežne | 1 000 000 | | v spolupráci s MZV
6. b | Nákup knižných publikácií pre potreby knižníc SR | MK | priebežne | 2 600 000 | | v spolupráci s MZV
6. b | Vydanie knižných publikácií v spolupráci s ŠPÚ | MŠ | priebežne | 1 500  000 | | v koordinácii s MZV
6. b | Semináre a publikácie pre pedagógov a vychovávateľov | MŠ | priebežne | 1 500 000 | | v koordinácii s MZV
6. a 6. b 6. c 6. d | Realizácia Centrálneho informačného programu a Informačného programu MZV SR | MZV | priebežne | 12 777 000 | | projekty MVO, informačné a propagačné materiály, informačný servis o bezpečnostnej politike, PR aktivity,   zmluvná práca externých expertov; repre fond, rezerva
6. a 6. b 6. c 6. d | Realizácia Informačného programu MO SR a CIPu | MO | priebežne | 12 500 000 | | mediálne projekty verejné diskusie a podujatia, tlačoviny, práca s novinármi
| CELKOM za PS2: | | | 33 377 000 | | vrátane 1 300 000 Sk presunutých z PS1

Pozn. : Rozdelenie finančných prostriedkov v rámci PS–2 je vykonané na základe dohody medzi MZV SR, MO SR a MŠ SR počas zasadnutia PS-2 dňa 20. 8. 2002.

1.3. Oblasť krízového manažmentu

V rámci PS 3 neboli vyčlenené na rok 2003 žiadne finančné prostriedky.

1.4. Oblasť civilného núdzového plánovania

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
73.a-k | Postupná adaptácia národného systému CNP prostrediu NATO | MV, MH, SŠHR | priebežne | MV:0,- MH:0,- SŠHR: 0,- | | MV: z rozpočtu rezortu
73.a | Didaktická technika určená na prípravu odborníkov s dôrazom na riadiacich pracovníkov v oblasti CNP na miestnej, okresnej, krajskej a celoštátnej úrovni. | MV | priebežne | MV:1 500 000,- | |

73.a
73.h

Plenárne zasadnutia a schôdze Vyššieho výboru NATO/CNP a jeho plánovacích  výborov a komisií

MDPT, MV, MH, MP, SŠHR, MZ

priebežne

MH:100 000,- 
 MP:0,- 
MDPT:350 000,- 
SŠHR:0,-  
MV:300 000,-
MZ:80 000,-

MH – 2x IPC Brusel
      a zasad. AHG IPC

MP: 160 000 - z pros-triedkov NATO a MP SR
SŠHR: z rozpočtu rezortu

73.a
73.e
73.g

Účasť na cvičeniach, kurzoch, seminároch a aktivitách v rámci PWP

MDPT, MV, MH, SŠHR, MZ

priebežne

MH:100 000,- 
MDPT:200 000,- 
MZ:50 000,- 
SŠHR:220 000,- 
MV:220 000,-

73.a
73.e

Zabezpečenie 1. dlhodobého pracovného pobytu  pracovníka Ú CO MV SR v EADRCC/NATO

MV

január - máj

MV:500 000,-

73.a
73.e

Zabezpečenie 2.  dlhodobého pracovného pobytu pracovníka Ú CO MV SR v EADRCC/NATO

MV

jún 03-máj 04

MV:1 500 000,-

73.i 73.k | Koncepcia rozloženia zásob PHM v súlade s normami NATO | MH, SŠHR | priebežne | SŠHR:0,- MH:0,- | | SŠHR: z rozpočtu rezortu MH: z rozpočtu rezortu

73.a
73.g

Účasť na pracovných rokovaniach skupiny expertov GOEWDS pri NATO a workshop ATP 45

MV

podľa organizátora

MV:200 000,-

73.d
73.g

Automatizácia radiačnej monitorovacej siete (Rodos)

MV, ÚJD

priebežne

MV:2 000 000,-

73.d
73.g

Technické prostriedky a programové vybavenie pre vyhodnocovanie účinkov ZHN (detekčná technika)

MV

priebežne

MV:3 700 000,-

73.k | Reštrukturalizácia ŠHR v zmysle požiadaviek CNP a spolupráca s NATO v predmetnej oblasti | SŠHR | priebežne | SŠHR:0,- | | SŠHR: z rozpočtu rezortu

73.i
73.k

Postupná realizácia “Projektu pohotovostných zásob” pre riešenie nevojnových krízových situácií

SŠHR, MH
MV

priebežne

SŠHR:2 400000,-

73.e | Doplnenie vybavenia modulov  civilnej ochrany | MV | priebežne | MV: 2 000 000,- | |
73.a 73.f | Konzultácie v NATO/CEP a v členských krajinách NATO a V4 s dôrazom na podporu hostiteľskej krajiny - HNS | MDPT, MO, SŠHR, MV | priebežne | MDPT:50 000,- SŠHR:0,- MV: 140 000,- MO:0 | | SŠHR: z rozpočtu rezortu MO: z rozpočtu rezortu
73.j | Dovybaviť hardwarom Národné vojenské veliace centrum SR a ukončiť prípravu pracovníkov MO pre tento systém | MO | priebežne | MO:0,- | | MO: z rozpočtu rezortu
73.a | Organizovanie jazykovej prípravy odborníkov v oblasti CNP | MDPT, MV, MH, SŠHR | priebežne | MH:0,- MDPT:50 000,- SŠHR:0,- MV: 210 000,- | | MH: z rozpočtu rezortu SŠHR: z rozpočtu rezortu
73.c | Účasť na rokovaní a veterinárnom cvičení v ČR a na seminári a rokovaní organizovanom MP Poľska | MP | podľa organizátora | MP:150 000,- | |
73.c | Bilaterálne rokovania s predstaviteľmi krajín V4 v oblasti CNP | SŠHR | podľa organizátora | SŠHR:0,- | | SŠHR: z rozpočtu rezortu

73.d

Overovanie prepojenia informačného systému  pri riešení nevojnových  stavov v rámci CNP s obdobnými IS v rámci NATO a zapracovanie výmenných štandardov na podporu rozhodovacích procesov orgánov krízového riadenia

MH

priebežne

MH:800 000,-
SŠHR:0,-

SŠHR : z rozpočtu rezortu

73.d | Budovanie informačného systému na podporu riadenia pri riešení nevojnových krízových stavov v rámci CNP kompatibilného s NATO | MV, SŠHR | priebežne | MV: 13 500 000,- SŠHR:0,- | | IS na báze GIS SŠHR: rozpočtu rezortu
73.b 73.i | Aplikovaním ustanovení zákona o hospodárskej mobilizácii vytvoriť materiálne a organizačné predpoklady na prežitie obyvateľstva v krízových stavoch mimo času vojny a vojnového stavu | MH | priebežne | MH:0,- | | MH: z rozpočtu rezortu
73.g | Modernizácia systému vyrozumenia a varovania | MV | priebežne | MV: 4 280 000,- | |

1.5. Oblasť vedy a techniky

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
80.a | Riešenie rozpracovaných projektov v rámci programu VV NATO | MŠ, SAV a ďalšie ÚOŠS | Priebežne | 400 000 Sk | IPP: RTO98, RTO126, SLK2712 | V súčasnosti je v riešení 16 bežiacich projektov z oblasti vedy a techniky v rámci programu „Science for Peace„, ktorých riešenie bude pokračovať aj v roku 2002 (ďalšie návrhy sú v štádiu evaluácie. presný stav bude známy do konca roka 2001). Celkovo má SR 39 aktivít v rámci VV NATO (okrem projektov je to účasť na workshopoch, pridelené granty, výmenné pobyty, spoluúčasť na ďalších medzinárodných projektoch a podujatiach a pod. SR je v rámci VV NATO hodnotená úspešne..

80..b

Príprava nových projektov v rámci programu VV NATO

MŠ, SAV 
Iné rezorty

Priebežne

100 000

Príprava nových projektov sa rieši priebežne počas celého roka. VV NATO je charakteristické tým, že uzávierka pre nové projekty je každé tri mesiace, t.j. nové návrhy projektov sa môžu podávať prakticky stále. MŠ SR iniciuje podávanie návrhov, vyjadruje sa k nim, ale vyhodnotenie robí VV NATO v Bruseli. V zmysle platných rozpočtových pravidiel podstatnú časť nákladov požadovaných zo štátneho rozpočtu SR si musia uplatniť jednotlivé rezorty. MŠ SR môže lem čiastočne prispieť z účelových prostriedkov PRENAME.

80.c | Rozpracovanie prierezových programových smerov výskumu a vývoja  na štátne programy výskumu a vývoja | MŠ SR a ÚOŠS | II.Q 2003 | | | Vyplýva zo Zákona o vede a technike,  ktorý bol schválený NR SR s účinnosťou od 1.4.2002.
80.c | Uplatňovanie koncepcie transformácie zamerania SAV | MŠ SR | celý rok 2003 | | |
| Uplatňovanie koncepcie  štátnej vednej a technickej politiky v rezortných podmienkach | Všetky ÚOŠS | Počas celého roka  2003 | | | Na základe  Koncepcie štátnej vednej a technickej politiky a Modelu financovania vedy a techniky v SR, materiálov schválených vládou v roku 2000. Ďalej na základe schválených zákonov o vede a technike, zákona o SAV a zákona o vysokých školách, schválených NR SR s účinnosťou od 1.4.2002
80.e | Konzultácie v NATO, vysielanie expertov, prípadne zorganizovanie seminára v rámci PRENAME | MŠ, SAV | Priebežne | 100 000 | | konzultácie i členov Pracovnej skupiny ministra školstva pre vedu a techniku v organizáciách VV NATO, prípadné  pozvanie expertov  VV NATO na prednášky do SR (priebežne počas roka 2002).

1.6. Oblasť životného prostredia

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
83.a | Dobudovať databázu zdrojov znečistenia armády SR, vyhodnotiť riziko z potenciálnych zdrojov znečistenia, stanoviť priority riešenia environmentálnych záťaží | MŽP, MO | 4. štvrťrok | 620 000 | |
83.b | Pokračovať v zavádzaní systému environmentálneho manažérstva na vrcholovej úrovni riadenia a vo vybraných útvaroch podľa noriem radu ISO 14 000 | MŽP, MO | 4. štvrťrok | 660 000 | |
83.c | Zabezpečiť účasť zástupcov MO SR a MŽP SR na výročnom zasadnutí Výboru pre výzvy modernej spoločnosti (CCMS/NATO) | MŽP, MO | marec | odhad 50 000 | | z rozpočtov rezortov
83.d | Zabezpečiť riešenie bilaterálneho projektu MO SR s Dánskym ministerstvom obrany | MO, MŽP | priebežne | 80 000 | |
83.e | Zapojiť sa do medzinárodnej spolupráce v rámci CCMS/NATO pri riešení pilotných štúdií s problematikou životného prostredia | MO, MŽP, MZ, MP | priebežne | 150 000 | | z rozpočtov rezortov

2. Obranné a vojenské otázky 

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka

Vypracovanie štandardných dokumentov obranného plánovania v rezorte ministerstva obrany
-	Programového plánu rezortu obrany na roky 2004 - 2009
-	Smernice pre obranné plánovanie rezortu MO (na roky 2005 - 2010)
- Prehľad celkovej interoperability PzM

MO

2. štvrťrok

4. 	štvrťrok

3. štvrťrok

Poznámka:	Celkové náklady na PRENAME za rezort  MO SR vo všetkých 5 oblastiach prípravy 	              2 816 238 000 Sk 

 

Na plnenie partnerských cieľov 				2 798 988 000 Sk (kapitola 2)
Podľa programov manažmentu : 	Vyzbrojovanie 		1 935 118 000 Sk
 					Udržiavanie 		537 580 000 Sk
Infraštruktúra 		273 000 000 Sk 
Rozvoj ľudských zdrojov 	7 270 000 Sk
Výcvik 			45 920 000 Sk

V kapitole 1 „Práca s verejnou mienkou“ 		6 500 000 Sk

PG | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
| V š e o b e c n é    c i e l e | | | | |
G 0028 | Prehodnotenie štruktúry ozbrojených síl | MO | | 0 | |

G 0050

Právne opatrenia na účasť v kolektívnej obrane
Program – udržiavanie

MO

priebežne

1 000 000
1 000 000

G 0355

Jazykové požiadavky
Program –rozvoj ľudských zdrojov

MO

priebežne

2 620 000
2 620 000

Bilaterálna spolupráca -Kanada, Holandsko, USA, Maďarsko, Francúzsko, 
V. Británia, Slovinsko, Nemecko, Rakúsko, Španielsko, Poľsko.

G 0360

Národný program pre bezpečnostnú spoluprácu s NATO
Program – vyzbrojovanie

MO
VOS

priebežne

6 600 000

6 600 000

Bilaterálna spolupráca s NOS NATO a vojenskými rezortnými orgánmi členských štátov NATO pre výkon bezpečnostných previerok

G 2701

Organizácia velenia a riadenia (C2) spoločného veliteľstva
Program - vyzbrojovanie

GŠ

priebežne

350 000

350 000

G 2702 | Posilnenie veliteľstva CJTF HQ | GŠ | | 0 | |

G 2781

Velenie a riadenie  (C2) X. 400 prenos správ  
Program- vyzbrojovanie
               Modernizácia systémov prenosu správ

MO

priebežne

45 000 000

45 000 000

G 2786

Velenie a riadenie (C2) - agentúry frekvenčného manažmentu
Program – vyzbrojovanie
                 Agentúra frevenčného manažmentu

MO

priebežne

12 000 000
12 000 000

G 2790 | SATCOM pre nasadené ozbrojené sily | GŠ | | 0 | |

G 2865

Podpora  vnútorného a vonkajšieho informačného systému (IS) veliteľstva
Program – vyzbrojovanie 
               IS strategického stupňa (ŠIS)
               Administratívny IS (Admis)
               Krízový IS (NMCC)     
               Systém formalizovaných správ (IRIS) 
               Informačný systém pre sily vysokej pripravenosti

MO

priebežne

98 000 000

98 000 000
22 800 000
26 300 000
3 000 000
5 000 000
40 900 000

Výmena skúseností z budovania C4 systémov s využitím moderných technológií so zameraním na zabezpečenie interoperability. Ukážka existujúcich  stacionárnych a mobilných C4 systémov Veľkej Británii.             - Veľká Británia
NMCC - výmena skúseností s budovaním NMCC Bulharska, Slovinska v oblasti CIS  -       
                       (návštevy, cesty) 
NMCC - realizácia výstavby  CIS  systémov NMCC              - návšteva
NMCC - koordinácia výstavby v oblasti CIS  na podporu krízového manažmentu (cesta)
NMCC - audit pripravenosti priestorov v oblasti CIS,
definovanie požiadaviek a technických parametrov  -  návšteva

G 2866

Bezpečnosť komunikačných a informačných systémov (CIS)
Program – vyzbrojovanie 
                  Bezbečnosť komunikačných a informačných   
                 systémov

MO

priebežne

90 000 000

90 000 000

G 3783

Funkčné tímy špecialistov civilno–vojenskej spolupráce (CIMIC)
Program – rozvoj ľudských zdrojov
                  príprava personálu

GŠ

priebežne

150 000
150 000

IPP-ACE 2827

G 4000

Štáb mnohonárodného spojeného logistického strediska (MJLC)                                                                                           
Program – rozvoj ľudských zdrojov
                  príprava personálu

GŠ

priebežne

2 100 000

2 100 000

CZE-09-1-03-8277,HUN-16-0-03-8278        
POL-18-0-03-8279,CAN –15-1-03-8263                                        
AUT-20-1-03-8242, LOG- ACE2935
LNG-ACE2716, LOG- ACE2756
LOG- ACE2866, LNG-ACE2896       
LNG-ACE2901, LNG-ACE2911                    
LOG- ACE2907, LOG- ACE2920
LOG- ACE2913, LOG- ACE2935
LOG- ACE2966
LOG-IS/SILCEP1316-SNLC
LOG- IS/SILCEP1317-LSM
TEX-ACLANT24, PKG-GE1121
TRD-ROM3076 ,  PKG-N04

G 4001

Styčný logistický personál
Program – rozvoj ľudských zdrojov
                  príprava personálu

GŠ

priebežne

1 000 000 
1 000 000

CAN –15-1-03-8263, HUN-16-0-03-8278                 
POL-18-0-03-8279, AUT-20-1-03-8242   
LNG-ACE2716 , LNG-ACE2901
LNG-ACE2911, LNG-ACE2896       
 LOG- ACE2907, LOG- ACE2913
LOG- ACE2935,  LOG- ACE2920
LOG- ACE2935, LOG–AUT297
LOG- ACE2966, LOG–AUT297
LOG–AUT297, TEX-ACLANT24
TRD-ROM3076

G 4050 | Spojenecký systém pre rozmiestňovanie a presuny (ADAMS) | MO | | 0 | |

G 4051

Prepojenie ASD (automatické spracovanie dát) pre logistické podávanie správ
Program – vyzbrojovanie 
                  Logistický informačný systém (LOGIS)

MO

priebežne

21 000 000

21 000 000

koordinácia budovania podporného informačného systému – LOGIS -                                                     Belgicko, Česko, Maďarsko, Poľsko,

G 4055

Kodifikačný systém NATO
Program – udržiavanie

MO

priebežne

4 000 000
4 000 000

Bilaterálna spolupráca –
Agentúra NATO pre údržbu a dodávky ( NAMSA ) a členskými krajinami Aliancie pri výkone kodifikačných činností

G 4150

Posily - ich prijímanie a vysielanie 
.Program – vyzbrojovanie
                   Napĺňanie  centrálnej databázy VISU 
                   Unifikované mapy 1:50 000 podľa NATO
                   Ostatné projekty

MO

priebežne

43 000 000
43 000 000 
17 600 000
10 000 000
15 400 000

G 4250

Koncepcia jednotného paliva
 Program – rozvoj ľudských drojov
               -  udržiavanie

GŠ

priebežne

1 700 000
200 000
1 500 000

NLA-13-1-03-8246, POL-18-0-03-8176
POL-18-1-03-8186, CZE-09-0-03-8169 
CZE-09-0-03-8169, CEP –IS/SILCEP
LOG-ACE2975, LOG-OS/SILCEP1322
LOG-IS/SILCEP1323, LOG IS/SILCEP1324
LOG –IS/SILCEP1325,LOGIS/SILCEP1421

G 4251 | Zariadenia na taktickú manipuláciu s palivom | GŠ | | 0 | NLA-13-1-03-8246, POL –18-0-03-8176 POL-18-1-03-8186, CZE-09-0-03-8169 LOG-ACE2975, LOG-OS/SILCEP1322 LOG-IS/SILCEP1323, LOG IS/SILCEP1324 LOG –IS/SILCEP1325,LOGIS/SILCEP1421 LOG-SLK2807 |
G 4350 | Zásoby vakcín pre prípad biologického boja  pre sily schopné nasadenia | GŠ | | 0 | |

G 4424

Radiačná, biologická a chemická ochrana 
Program – vyzbrojovanie
                   PRS –79
                  detektor TCHL-point
                  ostatné projekty 
-	rozvoj ľudských zdrojov
-	výcvik

vel. PS

priebežne

50 295 000 
49 475 000    
20 000 000
13 500 000
15 975 000
300 000
520 000

CZE-09-1-03-8501,POL-18-1-03-8538
DEU-24-0-03-8495,GBR-25-0-03-8300
NLA –13-1-03-8388

G 4490

Kolektívna ochrana proti ZHN
Program – vyzbrojovanie 
                  prístroje na diagnostiku a liečbu
                  rádioprotektívne lieky
                  filtračný ochranný odev
                 vytvorenie pracovísk pre med.katastróf
                  ostatné projekty 
               - rozvoj ľudských zdrojov

vel. PS

priebežne

91 033 000
90 833 000
23 000 000
20 000 000
16 140 000
18 950 000
12 743 000
200 000

CZE-09-1-03-8501, POL-18-1-03-8538
DEU-24-0-03-8495,GBR-25-0-03-8300
NLA –13-1-03-8388

PG | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
| C i e l e  p r e  p o z e m n é  s i l y | | | | |

L 0001 I

Pozemné operácie a výcvik
Program – rozvoj ľudských zdrojov
               - udržiavanie

vel.PS

priebežne

700 000
200 000
500 000

NLA-01-1-03-8399,NLA-13-0-03-8405
CZE-03-1-03-8190,CZE-09-0-03-8194
NLA–13-1-03-8502,NLA-13-0-03-8404
DEU-24-1-03-8184,GBR-25-0-03-8560
GBR-25-1-03-8303,GBR-25-0-03-8298
GBR-25-1-03-8252,GBR-25-1-03-7478
DEU-24-1-03-8500,USA-30-1-03-8192

L 0046

Bojové jednotky pre operácie PzM
Program – vyzbrojovanie
-	rozvoj ľudských zdrojov
-	Výcvik

vel. PS

priebežne

93 980 000
54 010 000
100 000     
39 870 000

NLA-13-1-03-8390

L 0047

Bojová podpora operácii PzM
Program – vyzbrojovanie 
-	rozvoj ľudských zdrojov
-	výcvik
-	udržiavanie

vel. PS

priebežne

93 000 000
87 500 000
400 000
5 500 000
600 000

HUN-16-1-03-8185,NLA-13-1-03-8395

L 0316

Pozemný styčný prvok (GLE)
Program – udržiavanie

vel. PS

priebežne

600 000
600 000

NLA-13-1-03-8559

L 0318

Predsunutí leteckí navádzači (FACs)
Program - udržiavanie

vel. VS

priebežne

2 500 000
2 500 000

GBR –25-1-03-8513
GBR –33-1-03-8519

L 0550

Pozemné snímače bez obsluhy (UGS) a/alebo pozemné prehľadové vozidlá (LSV)
Program – výcvik

GŠ

priebežne

30 000

30 000

L 0827 | Termálne zobrazovacie prostriedky nočného videnia | vel. PS | | 0 | |
L 0940 | Zariadenie pre zisťovanie cieľov (zameriavacie zariadenie) | vel. PS | | 0 | |
L 0956 | Predsunutí pozorovatelia | vel. PS | | 0 | |
L 1030 | Premosťovacie vybavenie | vel. PS | | 0 | |
L 1033 | Ženijné stavebné schopnosti | vel. PS | | 0 | |

L 2801

Modernizácia taktických komunikačných systémov
Program – vyzbrojovanie 
                   Mobilný oblastný dig. komunikačný systém
                   Bojový radiový systém
                   Modernizácia KV rádiových staníc
                    digitálny komunikačný systém
                    Stacionárny dig. rádioreléový systém

GŠ

priebežne

538 550 000
538 550 000
84 000 000
100 000 000
24 000 000
95 000 000
235 550 000

L 4211

Národná podpora nasadených síl pri operáciách PzM
Program – vyzbrojovanie 
                   ANTS s HR
                   AOT
                   ANTT s návesom
                   Kontajner ISO 1C
                   Kontejner nakladač-jednohákový
                   ANTS 
                   AOT zdrav.

GŠ

priebežne

114 700 000
114 700 000
             4 000 000
15 000 000
10 000 000
6 000 000
40 000 000
30 700 000
9 000 000

NLA-01-1-03-8247, CZE-09-0-03-8210
HUN-16-0-03-8278, HUN–16-0-03-8225
POL-18-0-03-8279, POL-18-0-03-8220
GBR-25-0-03-8245, CZE-39-1-03-8187
CZE-39-1-03-8188,
DPM-IS/DS1156  DPM-IS/DS1157     
DPM–IS/DS1158  DPM–IS/DS1184
DPM–IS/DS1185  DPM–IS/DS1186
DPM–IS/DS1188  DPM–IS/DS1189
LOG-ACLANT103 LOG-IS/SILCEP1415
LOG-SLK2823

L4212 | Podpora bojových služieb pre operácie PzM | GŠ | | 0 | |
L4218 | Mnohonárodná integrovaná logistika | GŠ | | 0 | |

L4244

Zdravotnícke zabezpečenie pre operácie PzM
Program – vyzbrojovanie
        výstavba zdravotníckej časti vojenskej nemocnice

MO

priebežne

130 700 000
130 700 000

| C i e l e  p r e  v z d u š n é  s i l y | | | | |

A 0001

Letecké operácie a výcvik
Program – vyzbrojovanie 
               - udržiavanie 
                 GO vrtuľníkov
                 GO ťažkých agregátov
                 GO lietadiel
                 ND na prevádzku lietadiel a vrtuľníkov
                  LPH a APH

vel. VS

priebežne

579 000 000
53 000 000
526 000 000
97 000 000
149 000 000 
50 000 000
40 000 000
190 000 000

GBR –25-1-03-8445
GBR –25-1-03-8429
GBR –25-1-03-8431
NLA –13-1-03-8450
NLA –13-1-03-8448
NLA –13-1-03-8440
NLA –13-1-03-8441
C3-ACE 2877
LNG –ACE 2724
TEX –ACE 792
TEX – ACLANT 20
TEX –AMPLE TRAIN

A 0041

Jednotky vzdušných síl rýchleho nasadenia  pre operácie PzM pod vedením NATO

vel. VS

priebežne

0

NLA –13-1-03-8547
NLA –13-0-03-8366
NLA –13-1-03-8343

A 1100

Podporné lietadlá a vrtuľníky pre operácie PzM pod vedením NATO

vel. VS

priebežne

0

NLA –13-1-03-8343
NLA –13-0-03-8366

Finančné prostriedky sú uvedené v PC A 1459,
A 3021,A 0001

A 1108 | Nahradzovanie/modernizácia dopravných lietadiel a helikoptér | vel. VS | | 0 | DEU –38-1-03-8489 RUS –38-1-03-8490 |

A 1337

Munícia VZDUCH - ZEM s presným navedením za každého počasia s krátkou vzdialenosťou odstupu pri vypúšťaní
Program - udržiavanie

vel. VS

priebežne

250 000
250 000

DEU –38-1-03-8489
RUS –38-1-03-8490

A 1459

Letecké navigačné prostriedky a rádiostanice
 Program – vyzbrojovanie
                   Inštalácia radiokomunikačných systémov
                   vybudovanie CMN
                    modernizácia M-24D
                    modernizácia MIi-24V/DU
                    modernizácia L-39
                    modernizácia L-410
                   modernizácia An-24/26

MO

priebežne

218 000 000
218 000 000
85 000 000
16 000 000
21 000 000
10 000 000
20 000 000
34 000 000
25 000 000

Bilaterálna spolupráca -
Modernizácia Mi - 24D – ČR
Modernizácia Mi – 24 V/DU – štáty V4
Modernizácia L – 39  - ČR
Modernizácia L – 410  - ČR
Modernizácia An – 24/26 -  ČR

A 1540

Strely ZEM - VZDUCH (SAM) - schopné obrany proti bojiskovým balistickým strelám (TBM)
Program – udržiavanie

vel. VS

priebežne

200 000

200 000

Bilaterálna spolupráca -
CZE-09-1-03-8411, XYZ –33-1-03-8406
XYZ –33-1-03-8403, XYZ –33-0-03-8398
XYZ –33-0-03-8396, XYZ –39-1-03-8418

A 1560

Modernizácia/náhrada stíhacích lietadiel
Program - udržiavanie

vel. VS

priebežne

130 000
                130 000

Bilaterálna spolupráca -
DEU –38-1-03-8489
RUS – 38-1-03-8490

A 2821 | Mobilný systém velenia a riadenia (C2) leteckej základne a národné komunikačné systémy | GŠ | | 0 | | Finančné prostriedky sú uvedené v PC L 2801

A 2900

Vzdušné pozorovanie a prepojiteľnosť s NATINADS
Program – vyzbrojovanie
                   Modernizácia P-37
                   ASOC

vel. VS

priebežne

202 000 000
         202 000 000
         132 000 000
           70 000 000

Bilaterálna spolupráca -
GRE –12-1-03-8426
CZE –09-0-03-8363
HUN –16-1-03-8362
POL –18-1-03-8360
DEU –24-1-03-8322
GBR –25-1-03-8422
UAK –29-0-03-8359
CZE –03-1-03-8351
AUT –21-1-03-8352
ADF –IS/DS1193

A 3021

Identifikačné systémy kompatibilné s NATO
Program – vyzbrojovanie 
                   IFF do Mi-24D
                  IFF do L-410
                  IFF do  RL-4AM(MORAD)
                  IFF do 2K12 (KUB)

MO

priebežne

70 500 000
70 500 000
5 000 000
10 000 000
53 000 000
2 500 000

A 3114 | Vlastná ochrana lietadiel/vrtuľníkov | vel. VS | | 0 | DEU –38-1-03-8489 RUS –38-1-03-8490 |

A 4150

Prevádzka na letiskách hostiteľskej krajiny a infraštruktúra
Program – infraštruktúra
                    - výstavba železničných rámp
                    - údržba určených železničných rámp
               -  vyzbrojovanie 
               -  prenosná meteorologická stanica

MO

priebežne

283 000 000

273 000 000
30 000 000
13 000 000
10 000 000
10 000 000

A 4054 | Schopnosti hostiteľských krajín pri obsluhe leteckej prepravy | vel. VS | | 0 | LOG –ACE 2928 LOG –ACE 2966 |

A 4166

Požiadavky na strategickú leteckú prepravu
 Program - udržiavanie

GŠ

priebežne

300 000
300 000

DEU-24-1-03-8240, USA-30-1-03-8230  
ADF –IS/DS1166,  ADF – IS/DS1176

A 4241 | Zdravotnícke zabezpečenie  pre nasadené sily | MO | | 0 | |

3. Otázky zdrojov

3.1. Oblasť plánovania finančných zdrojov

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
120.c | Pokračovať v riešení problematiky uvoľňovania finančných prostriedkov v prospech rezortov participujúcich na NP PRENAME a zabezpečovania prostriedkov na obranu na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami NATO | MF | december | 5 000 | |
120.c | Konzultácie k návrhu percentuálneho prepojenia obranného rozpočtu na štátny rozpočet a HDP | MF | apríl | 5 000 | |
120.a | Dopracovať zásady výpočtu finančných príspevkov do rozpočtu NATO na základe konzultácií s členskými  krajinami NATO a pripraviť kompatibilné smernice | MF | marec, jún, september, december | 203 000 | |
| Zabezpečenie technického vybavenia | MF | priebežne | 178 000 | |
120.b | Doriešiť problematiku metodológie strednodobého a dlhodobého plánovania finančných zdrojov | MF | november | 4 000 | |
120.d | Dopracovať princípy vykazovania obranných výdavkov v súlade s novou rozpočtovou klasifikáciou | MF | priebežne | 4 000 | |
120.b | Doriešenie nového systému programového rozpočtovania na podmienky SR | MF | priebežne | 4 000 | |
120.e | Personálne dobudovať súčasné administratívne kapacity ústredných orgánov štátnej správy s využitím poznatkov a skúseností nových členských krajín NATO | | január | Rozpočty príslušných ústredných orgánov | |

3.2. Oblasť ekonomiky a spolupráce vo výrobe pre potreby obrany

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka
125.a, b | Zasadania a schôdze Ekonomického výboru NATO (ECON) | MH, MF | priebežne | MH: 80 000 | |
125.a, b | Účasť na kurzoch, seminároch a aktivitách, spolupráca s NAMSA v rámci PWP, bilaterálne rokovania | MH, MO, SŠHR | priebežne | MH: 120 000 | |
125.d | Zvýšenie kvality informačnej základne zapracovaním štandardných výmenných formátov na ústredných orgánoch štátnej správy a na subjektoch v ich pôsobnosti; definovanie metodických odporúčaní pre štandardné vlastnosti IS v oblasti priemyselného plánovania. | MH | priebežne | MH: 11 800 000 | |
125.c | Zabezpečenie procesu adopcie prípadne ratifikácie štandardizačných dokumentov (STANAG a AP), určených pre zabezpečenie obrany štátu | MO, MH | priebežne | MO: 5 000 000 | |

4. Bezpečnostné otázky

Cieľ | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka

132.a
132.b.,c.
132.a.,c.
132.f.

132.b.
132.c.

132.d.
132.b.

•	zabezpečenie odbornej literatúry
•	vyslanie pracovníka NBU na Misiu pri NATO
•	režimové miestnosti pre OUS
•	certifikačné pracoviská
•	bezpečnostný projekt
•	školenia, semináre
•	vytvorenie spojenia medzi Misiou SR v Bruseli, NBU na prenos utajov. skutočnosti NATO
•	elektronická pošta
•	IS previerky
•	jazykové kurzy v SR a v zahraničí

NBÚ

70 000 000

132.a., c.

132.f.

132.e.
132.a., b.

132.c., d.
132.c.

•	režimové miestnosti pre OUS

•	certifikačné pracoviská
•	proces certifikácie TP a ŠOI
•	budovanie vysunutých pracovísk
•	školenia, semináre

•	materiálno technické zabezpečenie IS
•	osobitné pracoviská a spojenie so ŠOI

MV, MF, MO, MZV, MDPT,SIS
 SIS
MV, SIS
SIS
MO, MDPT, SIS  
MZV, MO
MV, MO

MZV: 21 000 000
MO:   17 600 000
MV:   15 000 000
MDPT:   400 000    
SIS:  90 000 000

5. Právne otázky

PG | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka

G 0050

Právne opatrenia na účasť 
v kolektívnej obrane

Vypracovať postupy relevantných štátnych orgánov pri uplatňovaní medzinárodnoprávne záväzných dokumentov uvedených v V. kapitole Akčného plánu členstva

Pôjde o metodické pokyny, ktoré usmernia činnosť príslušných útvarov štátnej správy pri aplikácii medzinárodných zmlúv podľa V. kapitoly, pričom sa budú vydávať priebežne podľa potreby a podľa stupňa pokročilosti prístupového  procesu SR do NATO.  

Začleniť statusové, technické a ostatné zmluvné dokumenty podľa V. kapitoly Akčného plánu členstva do právneho poriadku Slovenskej republiky na úrovni ich praktickej realizácie.

Okrem Zmluvy NATO SOFA a Parížskeho protokolu bude potrebné v závislosti od pozvania SR vstúpiť do NATO, implementovať ďalšie medzinárodné zmluvy podľa V. kapitoly Akčného plánu členstva  do právneho poriadku v Slovenskej republiky, a súčasne zabezpečiť ich vykonávanie prostredníctvom internej legislatívy alebo metodických pokynov vydaných príslušným orgánom štátnej správy.

ÚOŠS

  

 ÚOŠS

Priebežne

  

Priebežne

500 000

100 000

PG | Úlohy, aktivity | Zodpovedá | Termín | Náklady (v Sk) | Podporné aktivity | Poznámka

G 0050

Iniciovať rokovania o novelizácii Ústavy Slovenskej republiky v otázkach spojených s rozhodovaním vlády Slovenskej republiky a Národnej rady Slovenskej republiky o prítomnosti zahraničných ozbrojených síl na území Slovenskej republiky a o vysielaní ozbrojených síl mimo územia Slovenskej republiky

Na základe rokovania delegátov Slovenskej republiky s predstaviteľmi NATO z januára a z júna 2002 sa aj naďalej nejaví dostatočnou ústavná úprava uvedených otázok, a to najmä z dôvodu potreby maximálnej flexibility pre rozhodovanie vlády Slovenskej republiky v  rámci článku 5 Washingtonskej zmluvy, t. j. v súvislosti s uplatňovaním systému kolektívnej bezpečnosti. Potreba schválenia vstupu spojencov na územie Slovenskej republiky  parlamentom v zmysle Washingtonskej zmluvy v náhlej krízovej situácii je pri súčasnej ústavnej úprave hodnotená partnermi ako potencionálna právna prekážka pre plnenie ustanovenia uvedeného článku.  Preto bude potrebné pripraviť návrh novely Ústavy SR  v spolupráci s ústrednými orgánmi štátnej správy SR,  konzultovať ich s orgánmi NATO, a prerokovať ich s orgánmi štátnej moci SR, prípadne po ich odsúhlasení aj predložiť do Národnej rady Slovenskej republiky.

ÚOŠS

Priebežne

400 000

| Sledovať a zabezpečiť terminologickú jednotnosť pojmov zavedených novou bezpečnostnou a obrannou legislatívou | ÚOŠS | Priebežne | | |

PRENAME/NEKLASIFIKOVANÝ