OBSAH

I. VÝROČNÁ SPRÁVA O STAVE VÝSKUMU A VÝVOJA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE A JEHO POROVNANIE SO ZAHRANIČÍM ZA ROK 2006

A.STAV VÝSKUMU A VÝVOJA v Slovenskej republike za rok 2006 a jeho porovnanie so zahraničím

A.1 Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia vstupov
A.1.1 Stav výdavkov na vedu a techniku
A.1.2 Stav ľudských zdrojov vo výskume a vývoji
A.2 Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia výstupov výskumu a vývoja
A.2.1 Bibliometrická analýza
A.2.2 Patenty, úžitkové vzory, dizajny a ochranné známky
A.3 Ukazovatele hodnotenia využitia výskumu a vývoja 
A.4 Závery

II. Vyhodnotenie úspešnosti a efektívnosti grantových schém na podporu výskumu a vývoja financovaných z verejných zdrojov

II.1. STAV VÝSKUMU A VÝVOJA V REZORTOCH ZA ROK 2006

II. 1. 1 Rezort Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky
II. 1. 2 Rezort Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky
II. 1. 3 Rezort Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky
II. 1. 4 Rezort Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky
II. 1. 5 Rezort Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky
II. 1. 6 Rezort Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky
II. 1. 7 Rezort Ministerstva obrany Slovenskej republiky
II. 1. 8 Štatistický úrad Slovenskej republiky 
II. 1. 9  Závery

II.2. Porovnanie podpory výskumu a vývoja v Slovenskej republike z jednotlivých hlavných zdrojov podpory
	II.2.1 Podpora výskumu a vývoja poskytovaná zo štátneho rozpočtu
II.2.1.1 Inštitucionálna podpora výskumu a vývoja 
II.2.1.2 Účelové financovanie výskumu a vývoja – grantové schémy
II.2.1.2.1   Agentúra na podporu výskumu a vývoja
II.2.1.2.2   Štátne programy výskumu a vývoja 
II.2.1.2.3   Bilaterálna medzinárodná vedecko-technická spolupráca
II.2.2 Grantové schémy–medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce zo zdrojov EK 
II.2.2.1  Grantová schéma – 6. rámcový program EÚ pre výskum, technický rozvoj a demonštrácie
II.2.2.2 Grantová schéma – Európska nadácia pre vedu
II.2.3 Grantové schémy – Štrukturálne fondy Európskej únie 
II.2.3.1 Grantová schéma – ESF
II.2.3.2 Grantová schéma – ERDF
  	II.2.4   Zhrnutie

Bibliografia
NÁVRH
Správa o stave výskumu a vývoja v Slovenskej republike za rok 2006 s vyhodnotením úspešnosti a efektívnosti grantových schém na podporu výskumu a vývoja financovaných z verejných zdrojov

I. VÝROČNÁ SPRÁVA O STAVE VÝSKUMU A VÝVOJA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE A JEHO POROVNANIE SO ZAHRANIČÍM ZA ROK 2006

Úvod
Výskum a vývoj vo všeobecnosti je nosným pilierom znalostnej ekonomiky a zabezpečuje jej konkurencieschopnosť. Zároveň je zárukou nových riešení mnohých problémov a zdrojom vysoko kvalitných poznatkov. Aj preto vláda Slovenskej republiky definovala výskum a vývoj ako jednu zo svojich rozvojových priorít.

Základným problémom slovenského výskumu a vývoja sú nízke výdavky na výskum a vývoj. Úroveň verejných a súkromných výdavkov na výskum a vývoj dlhodobo patrí medzi najnižšie v Európskej únii. Úroveň infraštruktúry výskumu a vývoja je dlhodobo nedostatočná z kvalitatívneho aj kvantitatívneho hľadiska. Výskum a vývoj nie je možné realizovať bez existencie kvalitných ľudských zdrojov a bez kvalitného technického vybavenia. Táto situácia je aj dôsledkom stavu, že hrubý domáci produkt (ďalej len „HDP“) Slovenskej republiky v prepočte na 1 obyvateľa patrí medzi najnižšie v Európe.

Krajina	HDP/obyv. (USD, bežné ceny, PPS)	Výdavky na výskum a vývoj ako % HDP	
EU-15	30 438	1,95	
EU-25	21 400	1,86	
Rakúsko	34393	2,23	
Belgicko	32 998	1,89	
Veľká Británia	32 860	1,77	
Fínsko	30 959	3,48	
Francúzsko	30 266	2,13	
Nemecko	30 777	2,51	
Luxembursko	70 245	1,56	
Česká republika	20 606	1,42	
Portugalsko	13 894	0,81	
Maďarsko	17 483	0,94	
Slovensko	15 983	0,51	
Slovinsko	22 910	1,45	
Poľsko	13 894	0,57	
Turecko	7 711	0,66	
Japonsko	30 842	3,15	
USA	41 789	2,68	
Tab.1: Výška HDP v bežných cenách vo vybraných  krajinách EÚ a sveta v prepočte na 1 obyvateľa za rok 2005 a výdavky na výskum a vývoj ako % z HDP
Zdroj: OECD, OECD in Figures 2006; počet obyvateľov – Science , technology and innovation in Europe 2007 edition

Graf.1: Výška HDP v bežných cenách vo vybraných krajinách EÚ a sveta v prepočte na 1 obyvateľa
Zdroj: OECD, OECD in Figures 2006

Najvyššie HDP v prepočte na 1 obyvateľa z hodnotených krajín Európskej únie dosahuje Rakúsko. V rámci členských krajín EU-15 má najnižšie HDP Portugalsko, ktoré sa svojou úrovňou HDP približuje priemeru EU-25. Zo sledovaných nových členských štátov Európskej únie vykazuje najvyššie HDP na 1 obyvateľa Česká republika. Priemerné HDP/obyv. Európskej únie je nižšie než HDP Japonska a USA.
Grafické znázornenie objemu výdavkov na výskum a vývoj ako % HDP podľa jednotlivých krajín je znázornené v prílohe - časť I, príloha 1.

A. STAV VÝSKUMU A VÝVOJA V SLOVENSKEJ REPUBLIKE ZA ROK 2006 A JEHO POROVNANIE SO ZAHRANIČÍM

Hodnotenie výskumu a vývoja je jedným zo strategických nástrojov používaných v oblasti vednej a technickej politiky. Je previazané s finančnou politikou a predstavuje základ pre realokáciu finančných zdrojov investovaných do výskumu a vývoja.
Hodnotenie sa realizuje prostredníctvom individuálnych, respektíve združených ukazovateľov.

A.1 Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia vstupov

Individuálne ukazovatele publikujú vo svojich ročenkách národné štatistické úrady, Európska komisia, OECD a niektoré ďalšie inštitúcie. V rámci individuálnych ukazovateľov sa hodnotia výdavky na výskum a vývoj s rôznou štruktúrou, ľudské zdroje v oblasti výskumu a vývoja a ďalšie ukazovatele popisujúce vstupy do výskumu a vývoja.

A.1.1 Stav výdavkov na výskum a vývoj

Relevantným kritériom pre posudzovanie stavu výskumu a vývoja v krajine je výška celkových výdavkov investovaných do vedy a techniky. Celkové výdavky na vedu a techniku sú tvorené výdavkami zo štátneho rozpočtu, výdavkami podnikateľského sektora, investíciami súkromného neziskového sektora a výdavkami zo zahraničných zdrojov.

Graf 2: Vývoj výdavkov na vedu  a techniku v Slovenskej republike
Zdroj: Štatistický úrad SR, www.statistics.sk

Celkové výdavky na vedu a techniku v rokoch 2001 – 2005 v absolútnych hodnotách mali mierne stúpajúcu tendenciu, v roku 2005 boli celkové výdavky na vedu a techniku vo výške 7 503 386 tis. Sk, čo predstavuje 0,51% z HDP (údaje Štatistického úradu SR). V súlade s nárastom celkových výdavkov rástli v jednotlivých rokoch aj výdavky na vedu a techniku zo štátneho rozpočtu, ktoré v roku 2005 dosiahli sumu 4 278 637 tis. Sk, čo predstavuje 0,29 % HDP. Situácia v oblasti investícií podnikateľského sektora do vedy a techniky je problematickejšia. Tieto výdavky v absolútnych hodnotách v ostatných rokoch klesajú (v roku 2005 dosiahli 2 746 133 tis. Sk, t.j. 0,19% HDP). 
Neziskový sektor investoval v roku 2005 do výskumu a vývoja celkovo 3 464 tis. Sk a finančné prostriedky zo zahraničných zdrojov (najmä príspevok z EÚ na 6. rámcový program) predstavovali 453 397 tis. Sk. 

Graf 3: Vývoj HDP a vývoj objemu výdavkov na výskum a vývoj v jednotlivých rokoch 
Zdroj: Štatistický úrad SR, www.statistics.sk

Informácie o celkových výdavkoch na vedu a techniku v jednotlivých rokoch v absolútnych hodnotách a v relatívnom vyjadrení ako % HDP sú uvedené v prílohe – časť I, príloha 1.

Účelové financovanie výskumu a vývoja v sledovaných rokoch zahŕňalo finančné prostriedky vyčlenené na riešenie projektov výskumu a vývoja, t.j. na úlohy podporované Agentúrou na podporu výskumu a vývoja (ďalej len „agentúra“); na úlohy výskumu a vývoja podporované jednotlivými rozpočtovými kapitolami; na úlohy medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce; na úlohy štátnych programov výskumu a vývoja; na úlohy štátnej pomoci a úlohy výskumu a vývoja financované v rámci dotácií.
Inštitucionálne financovanie v sledovaných rokoch predstavovalo financovanie verejných vysokých škôl, rozpočtových a príspevkových organizácií výskumu a vývoja zriadených jednotlivými rozpočtovými kapitolami alebo založenými zo zákona (Slovenská akadémia vied). 
V sledovanom období objem finančných prostriedkov vyčlenený na účelové financovanie výskumu a vývoja bol vyšší než objem finančných prostriedkov vyčlenený na inštitucionálne financovanie. Táto stúpajúca tendencia je pre Slovenskú republiku pozitívna a je žiaduce, aby objem účelového financovania v pomere voči inštitucionálnemu financovaniu rástol.
Graf vývoja účelových a inštitucionálnych výdavkov na vedu a techniku v jednotlivých rokoch je uvedený v prílohe – časť I, príloha 1.

Porovnanie so zahraničím

Výskum a vývoj v Slovenskej republike je z hľadiska objemu finančných prostriedkov poddimenzovaný. Na výskum a vývoj v SR sa vyčleňuje nižší objem celkových výdavkov v porovnaní s EÚ-15 a EÚ-25, dokonca v porovnaní s jednotlivými členskými štátmi EÚ sú celkové výdavky na výskum a vývoj v Slovenskej republike jedny z najnižších a v ostatných rokoch majú iba mierne stúpajúcu tendenciu.
V rámci Európskej únie najviac na výskum a vývoj vyčleňuje Švédsko (3,95% z HDP v roku 2005). Za priemerom Európskej únie výrazne zaostávajú nové členské krajiny.
Japonsko (3,18% z HDP v roku 2005) a USA (2,68% z HDP v roku 2005) prekračujú úroveň Európskej únie (EÚ-25 1,85% z HDP v roku 2005). 
Verejné výdavky predstavujú výdavky štátneho rozpočtu danej krajiny a rozpočtov nižších správnych jednotiek jednotlivých krajín (spolkových krajín, regiónov, krajov a pod.). 
Priemerné verejné výdavky na výskum a vývoj v krajinách EÚ-25 predstavujú 0,65% HDP (v roku 2005).Vo všetkých nových členských štátoch sú verejné výdavky na výskum a vývoj nižšie než je priemer EÚ-15, ako aj EÚ-25. V Slovenskej republike majú verejné výdavky na výskum a vývoj v jednotlivých rokoch mierne stúpajúcu tendenciu. 
Bližšie informácie o výdavkoch na vedu a techniku podľa jednotlivých krajín sú uvedené v grafoch v prílohe – časť I, príloha 1.

A.1.2 Stav ľudských zdrojov vo výskume a vývoji

Medzi zamestnancov výskumu a vývoja zaraďujeme výskumníkov, technický a ekvivalentný personál a pomocný personál. 
Do kategórie výskumníkov patria zamestnanci, ktorí majú rozhodujúci význam pre tvorbu a spoločenské využitie vedeckých poznatkov. Patria sem vedeckí zamestnanci, vedecko-pedagogickí zamestnanci, vedecko-technickí zamestnanci, výskumní a vývojoví zamestnanci, manažéri a zamestnanci, ktorí pracujú priamo v plánovaní a riadení výskumných a vývojových prác výskumníkov, zamestnanci na študijných pobytoch a na doktorandskom štúdiu. Ukazovateľ počtu výskumníkov je najčastejšie používaným medzinárodným ukazovateľom ľudských zdrojov aktívnych vo výskume a vývoji.

V roku 2005 predstavoval v Slovenskej republike  počet zamestnancov výskumu a vývoja na 1000 pracovných síl (v FTE) hodnotu 7 a počet výskumníkov 5,2. Uvedené údaje predstavujú mierny podpriemer voči EÚ-25. Česká republika, Poľsko a Maďarsko disponujú mierne nižším počtom výskumníkov a zamestnancov výskumu a vývoja na 1000 pracovných síl než Slovensko. Najvyšší počet zamestnancov výskumu a vývoja a výskumníkov dosahuje Fínsko.

V rokoch 2001-2003 došlo v Slovenskej republike k zníženiu zamestnancov výskumu a vývoja a výskumníkov. V roku 2003 v Slovenskej republike počet zamestnancov výskumu a vývoja na 1000 pracovných síl dosiahol hodnotu 3,7 výskumníka, čo v absolútnych hodnotách predstavuje 13 354 zamestnancov výskumu a vývoja (vo FTE). Od roku 2005 došlo k opätovnému nárastu počtu zamestnancov výskumu a vývoja na úroveň 14 404 zamestnancov výskumu a vývoja.

Z regionálneho pohľadu najvyššie zastúpenie ľudských zdrojov vo výskume a vývoji vykazuje Bratislavský samosprávny kraj, kde pracuje takmer 50% z celkového počtu ľudských zdrojov pracujúcich vo výskume a vývoji v Slovenskej republike (v roku 2005 celkovo 7 178 osôb v prepočte na FTE). Druhý najvyšší počet je v Košickom samosprávnom kraji, kde pracovalo v roku 2005 celkovo 1 988 osôb v prepočte na FTE.

Z hľadiska skupín odborov vedy a techniky najväčší počet zamestnancov výskumu a vývoja pracovalo v roku 2005 v technických vedách (4 682 osôb vo FTE), kde v ostatných rokoch došlo k nárastu počtu ľudských zdrojov. Druhé najvyššie zastúpenie vykazujú prírodné vedy (4 233 osôb vo FTE v roku 2005). V oboch skupinách odborov pracuje spolu 60% z celkového počtu ľudských zdrojov vo výskume a vývoji. Najnižšie zastúpenie vykazujú humanitné vedy (891 osôb vo FTE v roku 2005).

Z hľadiska výchovy potenciálnych zamestnancov výskumu a vývoja v rokoch 2001 – 2005 dochádza k nárastu študentov doktorandského štúdia. V roku 2005 bol počet študentov doktorandského štúdia 10 739 v porovnaní s rokom 2001, kedy bolo 8 245 študentov doktorandského štúdia. Podobne dochádza k nárastu absolventov doktorandských štúdií, keď v roku 2005 predstavoval ich počet 1022 v porovnaní s rokom 2001, kedy bolo 532 absolventov doktorandských štúdií.

Bližšie informácie o stave ľudských zdrojov sú uvedené v prílohe – časť I, príloha 2.

Porovnanie so zahraničím

Z hľadiska počtu zamestnancov výskumu a vývoja a počtu výskumníkov dosahuje Slovenská republika hodnoty podobné ako Česká republika, Poľsko, Maďarsko. V rámci EU-25 dosahuje najvyššie hodnoty Fínsko (2,5 násobok priemeru EU-25). 

Bližšie informácie o stave ľudských zdrojov podľa jednotlivých krajín sú uvedené v grafoch v prílohe – časť I, príloha 2.

A.2 Individuálne ukazovatele – ukazovatele hodnotenia výstupov výskumu a vývoja

A.2.1 Bibliometrická analýza

Bibliometrická analýza predstavuje hodnotenie počtu publikácií a ich citácií v danej krajine. Najpoužívanejším zdrojom informácií pre bibliometrické hodnotenie je Ústav pre vedecké informácie (Institute for Science Information) v USA, z ktorých údajov vychádza táto analýza. 
Najvýznamnejšie indikátory sú relatívny počet vedeckých odborných publikácií, relatívny počet citácií  a relatívny citačný index.
Ukazovateľ počtu vedeckých odborných publikácií porovnáva tie oblasti výskumu, v ktorých v sledovanom období dosiahla daná krajina nový poznatok, ktorý sa rozširuje formou vedeckej odbornej publikácie. Častejšie sa používa ukazovateľ relatívny počet publikácií, ktorý vyjadruje pomer počtu vedeckých odborných publikácií za rok v prepočte na 1000 obyvateľov krajiny. Slovenská republika patrí medzi krajiny s nižším relatívnym počtom publikácií. V sledovanom období (priemer rokov 2001-2005) ukazovateľ v Slovenskej republike dosiahol hodnotu 0,35, pričom Európska únia dosahuje hodnoty 0,8 a USA 0,9. Najvyššie hodnoty ukazovateľa dosahujú krajiny Fínsko (1,4) a Dánsko (1,45). Ukazovateľ počtu vedeckých odborných publikácií je kvantitatívnym ukazovateľom.
Kvalitatívnym ukazovateľom je ukazovateľ relatívneho počtu citácií, ktorý vyjadruje počet citácií v prepočte na 1000 obyvateľov krajiny. Slovenská republika (0,9) dosahovala v sledovanom období oveľa nižší počet než priemer EÚ (3,6). Najvyššie hodnoty dosiahlo, podobne ako pri relatívnom počte publikácií, Fínsko (7,8) a Dánsko (8,9). 
Najpoužívanejším ukazovateľom je relatívny citačný index, ktorý vyjadruje podiel citačného indexu danej krajiny a citačného indexu svetovej databázy Thomson ISI. Citačný index krajiny je definovaný ako priemerný počet citácií na jednu publikáciu vyprodukovanú výskumom danej krajiny. V sledovanom období (priemer rokov 2001-2005) dosiahla Slovenská republika hodnotu ukazovateľa 0,6. Hodnota ukazovateľa priemeru EU-15 dosiahla 1,05. Z krajín EÚ je najvyššie Dánsko (1,39), Fínsko je až na piatom mieste (1,2). Najvyššiu hodnotu ukazovateľa spomedzi sledovaných krajín dosiahlo USA (1,4).
Bližšie informácie o bibliometrickej analýze výsledkov výskumu a vývoja sú uvedené v grafoch v prílohe – časť I, príloha 3.

A.2.2 Patenty, úžitkové vzory, dizajny a ochranné známky

Patent je ochranný dokument udelený na vynález, ktorý poskytuje jeho majiteľovi ochranu proti napodobňovaniu vynálezu a zároveň predstavuje pre verejnosť cenný zdroj najnovších technických informácií. Udeľuje sa na vynález, ktorý je nový, je výsledkom vynálezcovskej činnosti a je priemyselne využiteľný. Fyzické a právnické osoby môžu podávať národné patentové prihlášky a európske patentové prihlášky. Osoby, ktoré sú občanmi SR alebo majú na území SR bydlisko, sídlo, podnik alebo organizačnú zložku, môžu podávať aj medzinárodné patentové prihlášky. Slovensko pristúpilo k Európskemu patentovému dohovoru v júli 2002, Na základe Európskeho patentového dohovoru udeľuje Európsky patentový úrad európske patenty. 
V roku 2006 bolo Úradom priemyselného vlastníctva SR udelených  543 patentov. Počet patentov v porovnaní s rokom 2002 mierne klesol (v roku 2002 bolo udelených 687 patentov), výraznejšie klesol počet prihlášok. Z celkového počtu patentov udelených národnou cestou predstavovalo 72 patentov domácim prihlasovateľom a 471 patentov zahraničným prihlasovateľom.

Úžitkový vzor umožňuje chrániť nové technické riešenie, ktoré prevyšuje úroveň bežných odborných znalostí a dá sa priemyselne využívať. Môže ním byť napríklad nový výrobok alebo zariadenie. Úžitkovým vzorom na rozdiel od patentov nie je možné  chrániť biologické reproduktívne materiály, spôsoby výroby a pracovné činnosti.
V roku 2006 bolo celkovo zapísaných 277 úžitkových vzorov, ich počet v porovnaní s rokom 2002 mierne poklesol (v roku 2002 bolo zapísaných 301 úžitkových vzorov).

Dizajn predstavuje vzhľad výrobku alebo jeho časti, spočívajúci najmä v znakoch línií, obrysov, farieb, tvaru, štruktúry alebo materiálov výrobku samotného, alebo jeho zdobení. Pod pojmom dizajn schopný ochrany podľa zákona rozumieme dizajn výrobku, ktorého výrobu je možné kedykoľvek opakovať.
V roku 2006 bolo zapísaných 126 dizajnov, ich počet v porovnaní s rokom 2002 klesol (190 dizajnov). Najväčší počet dizajnov bolo zapísaných v roku 2004 (241 dizajnov).

Ochranná známka je slovné, grafické alebo trojrozmerné označenie, prípadne ich vzájomná kombinácia, ktoré je schopné rozlíšiť tovary alebo služby pochádzajúce od rôznych podnikateľov alebo poskytovateľov služieb. Hlavnou črtou ochrannej známky, ktorou sa odlišuje od ostatných označení používaných na označovanie výrobkov a služieb, je jej zápis do registra ochranných známok.
Celkový počet zapísaných ochranných známok v roku 2006 predstavuje 3 755 ochranných známok. Počet zapísaných ochranných známok v rokoch 2002-2006 má mierne stúpajúcu tendenciu.
Bližšie informácie o patentoch, úžitkových vzoroch, dizajnoch a ochranných známkach sú uvedené v prílohe - časť I, príloha 3.

A.3 Ukazovatele hodnotenia využitia výskumu a vývoja 

Tieto ukazovatele informujú o význame výskumu a vývoja pre spoločnosť. Patrí tu množstvo faktorov ovplyvňujúcich postavenie a význam výskumu a vývoja, ako napr. technologická platobná bilancia, licencie a inovačná štatistika.

Technologická platobná bilancia

Z údajov, ktoré sú dostupné z platobnej bilancie Slovenskej republiky, korešponduje pre oblasť výskumu a vývoja položka z kapitálového účtu kúpa a predaj nevýrobných a nefinančných aktív, kde sú zahrnuté príjmy, resp. výdavky súvisiace s nákupom a predajom patentov a licencií. 

Údaje sú uvádzané z pohľadu Slovenskej republiky, t.  j. inkasá zachytávajú príjmy, ktoré má Slovenská republika za predaj patentov do zahraničia a platby zobrazujú výdavky súvisiace s nákupom patentov zo zahraničia.

Konkrétne údaje za roky 2002 až 2006 sú v nasledovnej tabuľke:

	Inkasá	Platby	
2002	93 600	490 500	
2003	141 500	562 600	
2004	454 300	407 400	
2005	120 600	549 300	
1-11/2006	276 100	859 100	
Tab č.2: Kúpa a predaj nevýrobných a nefinančných aktív (v tis. Sk)
Zdroj: Národná banka Slovenska
 
V rámci licencií je relevantnou položkou počet zmlúv uzatvorených pri nákupe a predaji licencií. Podľa štatistických ukazovateľov počet zmlúv v jednotlivých rokoch rastie. V oblasti finančných tokov je sú dôležitou položkou príjmy a výdavky súvisiace s licenciami. Celkový objem licenčných poplatkov za nákup licencií v roku 2005 predstavoval 183 mil. Sk. Objem licenčných príjmov z predaja licencií dosiahol v roku 2005 výšku 143 mil. Sk.

Inovácie

V oblasti výdavkov vyčlenených v Slovenskej republike na inovácie je zaujímavá vnútorná štruktúra výdavkov, t.j. rozčlenenie výdavkov podľa oblasti, v ktorých boli výdavky využité. V Slovenskej republike tvorí rozhodujúci podiel výdavkov zaobstaranie strojov a zariadení (84,5%), druhý najvyšší objem výdavkov bol na vnútorný výskum a vývoj (8,1%).

V porovnaní so stavom v zahraničí patrí Slovenská republika ku krajinám s najnižším počtom inovatívnych malých a stredných podnikov. Z celkového počtu malých a stredných podnikov v Slovenskej republike tvoria inovatívne podniky iba 18,8% (za všetky odvetvia v zisťovaní za rok 2004). 

Dôležitým kritériom je aj podiel výdavkov na inovačné aktivity. Európska komisia v „European Innovation Scoreboard“ vykazuje 25 indikátorov, medzi ktoré patrí aj percentuálny podiel výdavkov na inovačné aktivity z celkového obratu firiem v Slovenskej republike. Slovenská republika v tomto ukazovateli dosiahla index  3,2% (za rok 2004), ktorý je vyšší ako priemer EÚ.

Bližšie informácie o technologickej platobnej bilancii, licenciách a inováciách sú uvedené v prílohe – časť I, príloha 4.

A.4 Závery

V oblasti investovania do výskumu a vývoja patrí Slovenská republika medzi krajiny Európskej únie s najnižším objemom finančných prostriedkov vyčleňovaných do oblasti výskumu a vývoja. Alarmujúca je situácia v oblasti finančných prostriedkov podnikateľského sektora, kde podiel výdavkov v relatívnom vyjadrení voči HDP v ostatných rokoch klesá.
Dôsledkom nízkych investícií je pomerne slabé prístrojové a technické vybavenie vo všetkých sektoroch výskumu a vývoja.
Cieľom Ministerstva školstva SR (ďalej len „ministerstvo“) v najbližšom období je vypracovať priority v oblasti vedy a techniky a nástroje na stimuláciu investovania podnikateľskej sféry do výskumu a vývoja. Ciele a zámery sú prezentované v materiáli „Dlhodobý zámer štátnej vednej a technickej politiky do roku 2015“.

V oblasti ľudských zdrojov je problémom Slovenskej republiky vysoká fragmentácia a nekoordinovanosť výskumu a vývoja, nedostatočná kvalitatívna a kvantitatívna úroveň ľudskej infraštruktúry výskumu a vývoja. Výskum a vývoj nie je možné realizovať bez kvalitných ľudských zdrojov.
Jedným z vážnych problémov je aj regionálna disparita, rozhodujúca časť výkonov výskumu a vývoja je sústredená do Bratislavského samosprávneho kraja.

V oblasti hodnotenia výstupov výskumu a vývoja je v porovnaní so zahraničím Slovenská republika špecifická nedostatočnými výstupmi v oblasti základného výskumu merané prostredníctvom bibliometrickej analýzy. Ďalšou problematickou oblasťou je nedostatočné využívanie inštitútov ochrany duševného vlastníctva práv (patenty, licencie a pod.).

II. VYHODNOTENIE ÚSPEŠNOSTI A EFEKTÍVNOSTI GRANTOVÝCH SCHÉM NA PODPORU VÝSKUMU A VÝVOJA FINANCOVANÝCH Z VEREJNÝCH ZDROJOV 

II. 1 STAV VÝSKUMU A VÝVOJA V REZORTOCH ZA ROK 2006

II.1.1 Rezort Ministerstva zdravotníctva Slovenskej republiky

Ministerstvo zdravotníctva SR (ďalej len „MZ SR“) v súlade s §11 zákona č. 172/2005 Z. z. a §8 ods. 2 zákona 523/2004 Z. z. poskytuje dotácie na vedecko-výskumné projekty v zmysle Výnosu MZ SR zo dňa 19. decembra 2005 č. 27972/2005-SL o poskytovaní dotácií na výskum a vývoj v oblasti zdravotníctva a v zmysle Smernice MZ SR č. 26226/2005 z 10. októbra 2005 upravujúcej postup pri podpore výskumu a vývoja v oblasti zdravotníctva z prostriedkov štátneho rozpočtu. 

MZ SR v spolupráci so svojím poradným orgánom – Vedeckou radou MZ SR – zverejnilo prvú výzvu na predkladanie projektov vedecko-výskumného zamerania v roku 2005, v rámci ktorej bolo podporených 46 projektov s trvaním do roku 2008. Celková finančná alokácia na projekty podporené v rámci výzvy 2005 predstavovala 150 mil. Sk. V tabuľke sú uvedené všetky projekty schválené v roku 2005 s celkovou výškou dotácie na celé obdobie riešenia projektu a jej rozdelenia na jednotlivé roky podľa rozpočtu navrhnutého riešiteľskou organizáciou. V decembri 2005 bolo podpísaných 23 zmlúv o poskytnutí finančných prostriedkov medzi MZ SR a Slovenskou zdravotníckou univerzitou. Na základe týchto zmlúv bola uvoľnená časť alokovaných finančných prostriedkov (16 667 000 Sk), ktoré boli určené na bežné výdavky, ešte v decembri 2005 s termínom čerpania v zmysle §8 ods. 5 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov do 31. marca 2006.

V roku 2006 bolo podpísaných ďalších 23 zmlúv o poskytnutí finančných prostriedkov MZ SR na riešenie vedecko-výskumných projektov, a to s nasledovnými inštitúciami: Detská fakultná nemocnica Košice, Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica, Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava, Fakultná nemocnica L. Pasteura Košice, Fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava, Univerzita Komenského, Martinská fakultná nemocnica, Národný endokrinologický a diabetologický ústav Ľubochňa, Národný onkologický  ústav, Národný ústav reumatických chorôb Piešťany, Onkologický ústav sv. Alžbety, Národný ústav srdcových a cievnych chorôb a Východoslovenský onkologický ústav.
V roku 2006 MZ SR na základe podpísaných zmlúv postupne uvoľňovalo časti dotácie pre jednotlivé projekty schválené v roku 2005 a administrovalo procesy súvisiace s realizáciou projektov (posudzovanie žiadostí o zmenu projektu, postupovanie žiadostí na vyjadrenie Vedeckej rade MZ SR, uzatváranie dodatkov ku zmluvám a pod.) 

Začiatkom roka 2006 bola na webovej stránke MZ SR zverejnená druhá výzva na predkladanie žiadostí o poskytnutie dotácie MZ SR na výskum a vývoj. Predkladané projekty mali byť v súlade s prioritnými okruhmi vedecko-výskumnej problematiky v slovenskom zdravotníctve v roku 2006 zverejnenými na webovej stránke v dokumente Zoznam podporovaných oblastí na rok 2006:
▫	choroby srdca, pľúc a ciev, 
▫	onkologické ochorenia,
▫	choroby súvisiace s materstvom a detským vekom,
▫	choroby pohybového ústrojenstva,
▫	prenosné choroby a imunita,
▫	neurologické a psychiatrické ochorenia,
▫	transplantácie orgánov a tkanív,
▫	genomika a proteomika,
▫	verejné zdravotníctvo.

Celková finančná alokácia na výzvu v roku 2006 bola opäť 150 mil. Sk. V rámci výzvy bolo na MZ SR doručených 38 projektov. MZ SR prostredníctvom svojho útvaru Projektová jednotka zahraničnej pomoci (od 15. 1. 2007 premenovaná na odbor programov EU) a v súlade so Smernicou MZ SR č. 26226/2005 z 10. októbra 2005 upravujúcou postup pri podpore výskumu a vývoja v oblasti zdravotníctva z prostriedkov štátneho rozpočtu uskutočnilo formálne hodnotenie projektov, ktoré spočívalo v hodnotení formálnych kritérií (napr. kompletnosť žiadosti a jej príloh, dodanie požadovaného počtu písomných, elektronických aj jazykových verzií v lehote do termínu uzávierky a pod.). Formálnym hodnotením prešlo 27 projektov, ktoré boli následne postúpené Vedeckej rade MZ SR na odborné hodnotenie. Do konca roka 2006 neboli Vedeckou radou MZ SR predložené definitívne výsledky odborného hodnotenia.

P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja	PP	Výška P zo ŠR (v tis. Sk)	
1.	Detská fakultná nemocnica Košice – zriaďovateľ MZ SR	1	231,1	
2.	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica – zriaďovateľ MZ SR	1	170	
3.	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava – zriaďovateľ MZ SR	2	3 072,24	
4. 	Fakultná nemocnica L. Pasteura Košice – zriaďovateľ MZ SR	1	1 498,59	
6.	Fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava – zriaďovateľ MZ SR	2	2 031,26	
7. 	Univerzita Komenského – zriadená zákonom	1	1 140	
8.	Martinská fakultná nemocnica – zriaďovateľ MZ SR	6	11 306,61	
9. 	Národný endokrinologický a diabetologický ústav Ľubochňa, n. o. – MZ SR je spoluzakladateľom	1	872	
10	Národný onkologický ústav Bratislava – zriaďovateľ MZ SR 	1	2 423	
11	Národný ústav reumatických chorôb, Piešťany – zriaďovateľ MZ SR	4	5 321,5	
12.	Slovenská zdravotnícka univerzita – príspevková organizácia MZ SR, zriadená zákonom	23	20 451,45	
13	Onkologický ústav sv. Alžbety, spol. s r. o.	1	1 120	
14.	Národný ústav srdcových a cievnych chorôb, a.s. – 100% akcionárom MZ SR	1	1 108	
15.	Východoslovenský onkologický ústav, a.s. – 100% akcionárom MZ SR	1	1 520	
	Spolu	46	52 265,75	
    Skratky: PP – počet projektov, P – prostriedky	
Tab.3 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MZ SR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortu v roku 2006
Zdroj: Ministerstvo zdravotníctva SR

•	Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MZ SR v roku 2006 

Vzhľadom na to, že termín na predkladanie priebežných finančných a odborných správ za prvé obdobie riešenia projektov, ktoré boli schválené v roku 2005, je stanovený na 30. apríla 2007, v súčasnosti nie je možné zhodnotiť prínosy uvedených projektov pre rozvoj rezortu MZ SR.

II.1. 2 Rezort Ministerstva pôdohospodárstva Slovenskej republiky

V roku 2006 sa v rezorte MP SR riešilo celkovo 23 rezortných úloh výskumu a vývoja. Úlohy riešilo 5 rezortných príspevkových organizácií. Strategickým cieľom úloh bolo a je vytvoriť, získať a uplatniť nové poznatky pre realizáciu trvalo udržateľného rozvoja výkonného multifunkčného, environmentálne orientovaného a konkurencieschopného slovenského pôdohospodárstva v podmienkach Európskej únie a svetového agrárneho trhu.

P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja zriadenej MP SR	
1	Slovenské centrum poľnohospodárskeho výskumu, Nitra 	
2	Národné lesnícke centrum, Zvolen 	
3	Výskumný ústav potravinársky, Bratislava	
4	Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, Bratislava	
5	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva, Bratislava	
Tab.4 Zoznam priamoriadených organizácií výskumu a vývoja zriadených MP SR
 Zdroj: Ministerstvo pôdohospodárstva SR

P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja	PP	Výška prostriedkov zo ŠR (v tis. Sk)	
1	Slovenské centrum poľnohospodárskeho výskumu, Nitra 	13	180 662	
2	Národné lesnícke centrum, Zvolen 	3	30 982	
3	Výskumný ústav potravinársky, Bratislava	1	40 226	
4	Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, Bratislava	4	22 639	
5	Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva, Bratislava	2	25 000	
	Spolu	23	299 509 	
Skratky: PP – počet projektov
Tab.5 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MP SR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortu v roku 2006
Zdroj: Ministerstvo pôdohospodárstva SR

•	Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MP SR v roku 2006 

Slovenské centrum poľnohospodárskeho výskumu, Nitra
Výsledkami výskumu boli:
- Zaregistrovanie novej odrody diploidnej ďateliny lúčnej Marieta. Marieta je stredne skorá odroda so stredným vzrastom, vysokým úrodovým potenciálom, vyvážená z krmovinárskeho, kvalitatívneho i semenárskeho hľadiska, odolnosť voči chorobám je na úrovni  kontrolných odrôd.
	- Prihlásenie do Štátnych odrodových skúšok novej odrody ozimnej pšenice MS-1537. MS-1537 je neskorá vysokoúrodná odroda kŕmneho typu s dobrou zimovzdornosťou a nepoliehavosťou, so strednou až veľmi dobrou odolnosťou voči chorobám, najmä hrdzi pšenicovej.
	- Metodika diferencovaného využívania trvalých trávnych porastov (TTP). Uplatnením diferencovaného využívania TTP s ohľadom na ich prírodný produkčný potenciál sa predpokladá dosiahnuť vyššiu kvalitu krmu a tým aj zvýšenie produkčnej účinnosti zimnej kŕmnej dávky na báze TP o 2,0 kg mlieka. Zároveň to bude mať pozitívny vplyv na ekológiu a krajinotvorbu. Systém sa predpokladá uplatniť na cca 200 tis. Ha TTP.
	- Vyvinutie postupu rýchlej a citlivej analýzy na prítomnosť 4-hydroxybenz-aldehydu metódou termálnej desorpcie a GC. Rýchla a cenovo dostupná metóda skríningu porastov viniča na mapovanie výskytu Petriho choroby (ESCA syndróm). 
	- Optimalizácia procesu získavania mlieka od kráv. Metodika si kladie za cieľ poskytnúť chovateľovi a odbornej verejnosti najnovšie výsledky a poznatky o biologických potrebách a požiadavkách vysoko produkčných dojníc na proces získavania mlieka, udržania kvality mlieka a zdravia vemena. 
	- Technika chovu teliat do odstavu a zásady ich ochrany proti extrémnej mikroklíme. Metodika konkretizuje poznatky a opatrenia súvisiace s najvhodnejším ustajnením a napájaním teliat. Stanovuje zásady welfare a vplyv teplotného stresu. Dokumentované sú konkrétne odporúčania pre ošetrenie teliat po narodení, zásady ich výživy a kŕmenia, ochranu zdravotného stavu počas mliečnej výživy. 
	- Testovanie odolnosti produkčných a reprodukčných vlastností plemenných včelích matiek pre zvýšenie úžitkovosti včelstiev. Metodika testovania výkonnosti plemenných včelích matiek v testovacích staniciach vypracovaná s cieľom napomôcť vykonávaniu objektívneho testovania úžitkovosti, odolnosti voči nebezpečným chorobám a plemennej hodnoty matiek z plemenných chovov, dočasne umiestnených na testačných staniciach. 

Národné lesnícke centrum, Zvolen
Výsledkami výskumu boli:
- Vypracovanie analýzy možných dôsledkov klimatických zmien na ekologickú stabilitu lesných ekosystémov.
	- Priestorová charakteristika vplyvu globálnej klimatickej zmeny na lesné ekosystémy na Slovensku (podľa vegetačných stupňov).
- Vypracovanie analýzy ekologických a stanovištných faktorov ako východiska pre klasifikáciu vhodnosti a ohrozenosti lesných porastov na Orave a Kysuciach.
- Model klimatickej vodnej bilancie území Kysúc a Oravy ako indikátor vlhkostných pomerov záujmového územia v mapovej a grafickej podobe.
- Mapy priestorového rozloženia prekračovania / neprekračovania kritických záťaží pre jednotlivé dreviny v oblasti Kysúc a Oravy.
- Vyhodnotenie dynamiky náhodných ťažieb v dôsledku podkôrneho hmyzu v rokoch 1997-2004 (LHC Čadca, Krásno, Párnica, Varín a Dubeň). Výstupy:
o	 mapy aktivity podkôrneho hmyzu za jednotlivé roky,
o	 grafy vyjadrujúce vzťah medzi aktivitou podkôrneho hmyzu v jednotlivých rokoch,
o	 výsledky analýzy variancie popisujúce vzťah medzi objemom náhodných ťažieb v porastoch s rozličnou vertikálnou štruktúrou, rozličným vlastníctvom a užívaním.

Výskumný ústav potravinársky, Bratislava
Výsledkami výskumu boli:
- Dôkaz lieskových orechov v potravinárskych výrobkoch real-time polymerázovou reťazovou reakciou – metodický postup. Vypracovaná bola metóda detekcie matríc spôsobujúcich alergické reakcie pre potreby orgánov na kontrolu kvality potravín, ktorá doposiaľ nemá alternatívu a ani sa nepoužívala predstavuje ďalší krok v problematike zdokonaľovania postupov kontroly kvality potravín.
- Stanovenie ochratoxínu A vo víne a hroznovej šťave – metodický postup v aplikačnej forme. Vypracovaná bola metóda detekcie významného mykotoxínu schopného vyvolávať rakovinu pre potreby orgánov na kontrolu kvality potravín i táto metóda predstavuje ďalší krok v problematike zdokonaľovania postupov kontroly kvality potravín.
	- Spôsob znižovania obsahu akrylamidu v tepelne opracovaných zemiakových výrobkoch. Zistilo sa, že problém vzniku karcinogénneho akrylamidu je možné riešiť stimuláciou polymerizačných reakcií vedúcich k tvorbe biologicky neaktívneho polyakrylamidu prídavkom anorganických solí. Výstup je predmetom spracovávania patentovej prihlášky.

Výskumný ústav pôdoznalectva a ochrany pôdy, Bratislava
Výsledkami výskumu boli:
- Odborná publikácia „Energetický potenciál poľnohospodárskych pôd – kritérium hodnotenia a využívania krajiny“. 
- Odborná publikácia „Celospoločenské aspekty ochrany poľnohospodárskych pôd“. Súbor 20 internetových aplikácií o ochrane a využívaní poľnohospodárskej pôdy zahrnujúci napr.
•	Internetovú aplikáciu výpočet odhadu úrody na základe užívateľom zadaných v minulosti dosiahnutých úrod a analýzy satelitných obrazových záznamov pre každý produkčný blok.
•	Internetovú aplikáciu umožňujúcu návrhy protieróznych systémov pre poľnohospodárske podniky a produkčné bloky a vytvorenie údajovej bázy pilotného projektu pre generovanie súvisiacich vzťahov.
•	Odborný dokument „Kategorizácia poľnohospodárskych pôd z hľadiska množstva a kvality pôdnej organickej hmoty na základe doteraz získaných výsledkov z monitoringu pôd SR“.
Prínosy z riešenia úloh výskumu a vývoja spočívajú v tvorbe nových poznatkov a informácií tak v oblasti strategického rozhodovania pri ochrane a využívaní pôdy, ako aj v oblasti nových metodických postupov a odborných podkladov pre tvorbu ďalších informácií využiteľných v budúcnosti tak pri využívaní a ochrane pôd SR.  

Výskumný ústav ekonomiky poľnohospodárstva a potravinárstva, Bratislava
Výsledkami výskumu boli:	
•	Vývin nového regionálneho klimatického modelu RICCA (Regional Impact of Climate Change on Agriculture). Model RICCA je založený na agregácii všetkých ekonomických ukazovateľov a naznačuje ekonomické dôsledky klimatických zmien v horizonte rokov 2030 resp. 2075.  
-	Analýza scenárov vývoja klímy a scenáre vývoja úrod v regiónoch Slovenska.
-	Dlhodobý výhľad dosahov klimatickej zmeny na ekonomiku slovenského poľnohospodárstva a jeho postavenie v rámci národného hospodárstva. 

II.1. 3 Rezort Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky

Výskumné a vývojové úlohy pre potreby rozvoja odvetví výstavby a regionálneho rozvoja sa riešili a financovali na základe Výnosu z 25.októbra 2005 č.MVRR-2005-8520 o poskytovaní dotácií na výskum a vývoj, ktorý vydalo MVRR SR v súlade s § 8 ods.2 zák. č.523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a § 11 písm. c) zák. č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja.

Rezort MVRR SR nemá priamoriadené organizácie výskumu a vývoja, a preto úlohy výskumu a vývoja riešili súkromné výskumné a vývojové organizácie, výskumné pracoviská podnikov (žiadateľov o minimálnu štátnu pomoc) v spolupráci so špecializovanými výskumnými pracoviskami vysokých škôl.

P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja	Počet projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v tis. Sk)	
1	VÚIS Stavebná chémia, s. r. o. Bratislava	1 (MŠP) 	  1340	
2	Inžinierske stavby, a. s. Košice	1 (MŠP)	  1178	
3	ÚEOS-Komercia, a. s. Bratislava	2 (MŠP)	  1200	
5	STILLA, a. s.	1 (MŠP)	  1063	
6	ÚEOS-Komercia, a. s. Bratislava	2 (D)	  4402	
7	VVÚPS-Nova, s. r. o. Bratislava	2 (D)	  1470	
8	INFOSTAT Bratislava	1 (D)	    870	
	Spolu	10	11523	
Skratky: MŠP – minimálna štátna pomoc, D – dotácia 
Tab.6 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MVRR SR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortu v roku 2006
Zdroj: Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR

Okrem uvedených úloh Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR zabezpečovalo aj ďalšie úlohy výskumu a vývoja, ktoré mali charakter vedecko-technických služieb (celkovo 9 úloh v objeme 2 212 tis. Sk).  To znamená, že zo štátneho rozpočtu bolo celkovo financovaných 19 úloh výskumu a vývoja v objeme 13 735 tis. Sk.

•	Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MVRR SR v roku 2006 

Prínosy z riešených úloh boli smerované do nasledujúcich oblastí: 
- rozvoj technickej infraštruktúry, nové stavebné konštrukcie pre výstavbu a rekonštrukcie železničných mostov spĺňajúce kritériá EÚ pre železničné trate (nové typy nosníkov, mostoviek a doplňujúcich konštrukcií mostov),
- výskum a vývoj nových materiálov umožňujúcich sanáciu pozemných a inžinierskych stavieb (rôzne druhy omietkových zmesí s vyššími úžitkovými vlastnosťami),
-  vytvorenie všeobecných technických a obchodných podmienok dodávky stavebných prác (technické podklady pre verejné obstarávanie, vypracúvanie ponúk a zmlúv na dodávky stavebných prác),
- návrh nových typov stavebných konštrukcií (nové typy univerzálnych dilatácií stavieb s vyššími technickými a úžitkovými vlastnosťami),
- podklady pre tvorbu koncepcií rozvoja odvetvia stavebníctva,
- podklady pre tvorbu perspektívy rozvoja bývania,
- technické podklady pre odstraňovanie systémových porúch panelových bytových domov,
- nový informačný systém s komplexnými údajmi o sociálno-ekonomickom rozvoji regiónov SR a poskytovaní pomoci zo štrukturálnych fondov EÚ,
-  nový systém triedenia stavebnej produkcie kompatibilný s nariadeniami EÚ.
Okrem uvedených ťažiskových úloh sa zabezpečovali ďalšie úlohy charakteru vedecko-technických služieb potrebných pre operatívnu potrebu, riadiacu a metodickú činnosť jednotlivých útvarov MVRR SR.
Pre informáciu uvádzame v tabuľke len prehľad ťažiskových úloh výskumu a vývoja riešených v roku 2006. Celková finančná čiastka poskytnutá z kapitoly rozpočtu MVRR SR na riešenie úloh výskumu a vývoja v roku 2006 bola 13 735 tis. Sk.

II.1.4 Rezort Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky

Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (ďalej len „MŽP SR“) ako ústredný orgán štátnej správy pre tvorbu a ochranu životného prostredia okrem iných úloh vytvára podmienky pre vedecko-výskumnú činnosť v odborných organizáciách riadených Ministerstvom zdravotníctva SR, analyzuje a hodnotí jej výsledky, vytvára podmienky pre ich uplatnenie a koordinuje zapájanie vedecko-výskumných pracovísk do dvojstrannej a mnohostrannej medzinárodnej výskumnej spolupráce.
P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja zriadenej MŽP SR	
1.	Slovenský hydrometeorologický ústav, Bratislava  	
2.	Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava	
3.	Výskumný ústav vodného hospodárstva, Bratislava	
4.	Slovenská agentúra životného prostredia, Banská Bystrica	
5.	Správa slovenských jaskýň, Liptovský Mikuláš	
6.	Slovenské banské múzeum, Banská Štiavnica	
7.	Zoologická záhrada, Bojnice	
8.	Slovenské múzeum ochrany prírody a jaskyniarstva, Liptovský Mikuláš	
9. 	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky, Banská Bystrica	
Poznámka: Organizácie zriadené MŽP SR nezabezpečujú iba výskum, ale plnia aj iné úlohy v oblasti starostlivosti o životné prostredie.
Tab.7 Zoznam priamoriadených organizácií výskumu a vývoja zriadených MŽP SR
Zdroj: Ministerstvo životného prostredia SR

Celková finančná alokácia na výzvy na predkladanie projektov výskumu a vývoja v roku 2006 predstavovala 99 218 tis. Sk5:
P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja	PP	Výška prostriedkov zo ŠR (v tis. Sk)	
1.	Slovenský hydrometeorologický ústav, Bratislava	25	22 566	
2.	Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, Bratislava	18	45 575	
3.	Výskumný ústav vodného hospodárstva, Bratislava	9	5 593	
4.	Slovenská agentúra životného prostredia, Banská Bystrica	1	200	
5.	Správa slovenských jaskýň, Liptovský Mikuláš	11	1 870	
6.	Slovenské banské múzeum, Banská Štiavnica	8	5 262	
7.	Zoologická záhrada, Bojnice	6	75	
8.	Slovenské múzeum ochrany prírody a jaskyniarstva, Liptovský Mikuláš	4	3 264	
9.	Štátna ochrana prírody SR, Banská Bystrica	7	14 813	
	Spolu	89	99 218	
Skratky: PP – počet projektov
Tab.8 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MŽP SR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortu v roku 2006
Zdroj: Ministerstvo životného prostredia SR

•	Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MŽP SR v roku 2006 

Vedecko-výskumné úlohy, ktoré v roku 2006 riešili odborné organizácie rezortu MŽP SR, mali prínos pre riešenie otázok a problémov v oblasti starostlivosti o životné prostredie. Zamerané boli najmä na:
-	výskum zákonitostí geologického vývoja a geologickej stavby územia SR, 
-	výskum základných otázok vzniku a priestorového rozmiestnenia zdrojov nerastných surovín v zemskej kôre, ich technologických vlastností a ekonomického využitia, prognózne hodnotenie zdrojov nerastných surovín, podzemných vôd a tepelnej energie zemskej kôry,
-	výskum a hodnotenie geologických faktorov ovplyvňujúcich životné prostredie vrátane vplyvov na tieto činitele, ktoré vznikajú ľudskou činnosťou, zisťovanie a hodnotenie geogénnych a antropogénnych kontaminácií geologického horninového prostredia, pôd a vôd vrátane ich monitoringu a ich potenciálny vplyv na zdravotný stav  obyvateľstva,
-	výskum vertikálnej bilancie vôd, vlhkostného režimu pôd, vlahovej potreby rastlinných spoločenstiev a ekosystémov,
-	výskum zrážkovo-odtokových pomerov v povodiach,
-	výskum eróznych procesov v povodiach, erózno-sedimentačných procesov v tokoch a vodných nádržiach a morfologického vývoja korýt vodných tokov,
-	výskum hydrodynamických, hydrochemických a hydrobiologických procesov vo vodných systémoch,
-	výskumno-vývojovú činnosť v oblasti monitorovania, spracovania, hodnotenia a interpretácie údajov o režime, vývoji a stave ovzdušia a vôd,
-	výskum, prieskum a monitoring stavu prírody a krajiny, ekosystémov, populácií chránených a ohrozených druhov rastlín a živočíchov, inváznych druhov rastlín a živočíchov pre potreby ochrany prírody a krajiny,
-	výskum, prieskum a monitoring krasu a jaskýň zameraný na poznanie, zachovanie alebo zlepšenie stavu jaskýň, stanovenie limitov a regulatívov na zabezpečenie ich ochrany,
-	výskum kultúrneho a prírodného dedičstva v oblasti ochrany prírody a krajiny, jaskyniarstva, geológie a baníctva,
-	aplikovaný výskum tvorby, ochrany a optimálneho využívania krajiny v súlade s princípmi trvalo udržateľného rozvoja.

II.1. 5 Rezort Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky

P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja	PP	Výška prostriedkov zo ŠR (v tis. Sk)	
1. 	Konzorcium – VÚD, a.s. Žilina, Žilinská univerzita, VÚS, n. o. B.Bystrica, Združenie IDS Slovensko	1	12 700	
2. 	VÚS n.o. B.Bystrica	1	9 000	
3. 	Kapitálové výdavky – výskum a vývoj v oblasti komunikácií	1	    595	
	Spolu	3	22 295	
Skratky: PP – počet projektov 
Tab.9 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly MDPT SR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortu v roku 2006
Zdroj: Ministerstvo dopravy, pôšť a telekomunikácií SR

•	Prínosy projektov VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly MDPT SR v roku 2006 

V oblasti dopravy bol v roku 2006 zo ŠR spolufinancovaný medzinárodný projekt CONNECT, na ktorého riešení sa za SR podieľa konzorcium v zložení VÚD, a.s. Žilina, Žilinská univerzita, VÚS, n. o. B. Bystrica, Združenie IDS Slovensko. Do riešenia projektu sú zapojené riešiteľské organizácie z 8 európskych krajín – Rakúsko (koordinátor projektu), Nemecko, Taliansko, Slovinsko, Česko, Poľsko, Maďarsko  a Slovensko. Doterajšie výsledky riešenia sa uplatnili v oblasti prípravy spoplatnenia cestnej infraštruktúry, pri formulovaní základnej systémovej architektúry inteligentných dopravných systémov, pri spracovaní lokalizačných tabuliek polôh RDS – TMC nevyhnutných na využitie dynamickej navigácie v cestnej doprave a pri výmene výsledkov a pri príprave pilotných cezhraničných projektov, ktoré predpokladá medzinárodný projekt. 

V oblasti telekomunikácií bol v roku 2006 riešený pilotný projekt prechodu terestriálneho analógového televízneho vysielania  na digitálne vysielanie DVB-T, ktorý bol zameraný na formulovanie technických, organizačných, časových a legislatívnych východísk prechodu z analógového na digitálne televízne vysielanie podľa schválenej stratégie a prijatých záväzkov SR. V rámci tohto projektu boli vynaložené aj kapitálové výdavky na zabezpečenie nevyhnutnej technológie na pilotné overovanie prechodu analógového televízneho vysielania na DVB-T.

II.1.6 Rezort Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky

V rezorte Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky bolo na základe kontraktu v roku 2006 zo štátneho rozpočtu Slovenskej republiky poskytnutý finančný príspevok Inštitútu pre výskum práce a rodiny vo výške 16 369 tis. Sk. Finančný príspevok bol určený na riešenie aktuálnych problémov relevantných pre sociálnu oblasť. 

II.1.7 Rezort Ministerstva obrany Slovenskej republiky

V rezorte Ministerstva obrany Slovenskej republiky boli v roku 2006 riešené úlohy výskumu a vývoja v celkovom objeme 276 800 tis. Sk. Uvedené prostriedky sú určené na riešenie úloh výskumu a vývoja obsahujúce utajované skutočnosti v zmysle zákona č. 241/2002 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Vzhľadom na túto skutočnosť bližšie informácie o úlohách výskumu a vývoja nie sú súčasťou tejto správy. 

II.1.8 Štatistický úrad Slovenskej republiky

Štatistický úrad Slovenskej republiky má vo svojej pôsobnosti výskumno-vývojovú organizáciu Inštitút informatiky a štatistiky (INFOSTAT), zameranú na riešenie inovačných úloh aplikovaného výskumu v oblasti metodológie štatistiky a demografie, štatisticko-ekonometrických modelov a vývoj softvérových nástrojov na podporu zberu a spracovania štatistických dát. Štatistický úrad uzatvára každoročne kontrakt s INFOSTAT-om na riešenie výskumno-vývojových  a ďalších vybraných úloh rezortu štatistiky. Pravidelne analyzuje a hodnotí dosiahnuté výsledky v riešení výskumno-vývojových úloh a vytvára podmienky pre ich realizáciu v štatistickej praxi.

Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly ŠÚ SR poskytnutých organizácii INFOSTAT na riešenie výskumno-vývojových úloh rezortu v r. 2006:

P.č.	Názov organizácie výskumu a vývoja	PP	Výška prostriedkov zo ŠR (tis. SK)	
1	INFOSTAT – Inštitút informatiky a štatistiky 	16	19526	
Tab.10 Výška prostriedkov z rozpočtovej kapitoly ŠU SR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortu v roku 2006
Zdroj: Štatistický úrad SR

Prínosy projektov  aplikovaného VaV podporovaných z rozpočtovej kapitoly ŠÚ SR  v roku 2006

Najvýznamnejšími výsledkami riešenia výskumno-vývojových úloh v r. 2006, s priamym prínosom pre štatistickú prax, boli: 
•	metodické štúdie podporujúce rozvoj špecifických oblastí systému národných účtov, regionálnych účtov, satelitných účtov a ich prepojenie (výsledky boli verifikované na aktuálnych údajoch za príslušné časové obdobie),
•	metodické štúdie zamerané na realizáciu získavania informácií o sociálno-ekonomickej situácii obyvateľstva a ich životných podmienkach;
analytické štúdie (nadstavba nad štatistickými zisťovaniami) vyhodnocujúce dopady vybraných ekonomických opatrení na životnú úroveň obyvateľstva,
•	krátkodobé a strednodobé analyticko-prognostické štúdie o vývoji hlavných makroekonomických ukazovateľov (HDP, inflácia, obchodná bilancia, zamestnanosť),
•	komplexná regionálna demografická analýza (úroveň okresov), variantné prognózy pracovných síl v krajoch SR do r. 2025 a spracovanie metodiky pre výpočet špeciálnych úmrtnostných tabuliek podľa zdravotného stavu obyvateľstva (úlohy aplikovaného demografického výskumu, riešené v rámci medzirezortného pracoviska – Výskumného demografického centra),
•	priebežný rozvoj Automatizovaného štatistického informačného systému (systém na podporu zberu, uchovávania, spracovávania a prezentácie štatistických informácií) – hlavný dôraz v r. 2006 bol kladený na dokončenie vývoja systému na elektronický zber štatistických údajov.

II.1. 9 Závery

P.č.	Názov rozpočtovej kapitoly	Počet projektov	Výška prostriedkov zo ŠR (v tis. Sk)	
1	Ministerstvo zdravotníctva SR	46	52 266,4	
2	Ministerstvo pôdohospodárstva SR	23	299 509 	
3	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	19	13 735	
4	Ministerstvo životného prostredia SR	89	99 218	
5	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	3	22 295	
6	Ministerstvo práce, soc.vecí a rodiny SR	1	16 369	
7	Ministerstvo obrany SR		276 800	
8	Štatistický úrad SR	1	19 526	
	SPOLU: PODPORA REZORTNĚHO VaV 	173	799 718,4	
Tab.11 Prehľad o výške prostriedkov poskytnutých z jednotlivých rozpočtových kapitol organizáciám výskumu a vývoja v SR na výskumné riešenie problémov rezortov v roku 2006 
Zdroj: Ministerstvo školstva SR – spracované na základe podkladov relevantných rezortov

V roku 2006 ministerstvá podporovali výskum a vývoj v celkovej výške 799 718,4 tis. Sk v počte 173 projektov (počet projektov Ministerstva obrany SR nebol uvedený – dôverný údaj) určených na riešenie rezortných problémov a plnenie cieľov rezortných politík. Ministerstvo, ako ÚOŠS SR pre tvorbu a implementáciu štátnej vednej a technickej politiky, nemalo pri tvorbe štátneho rozpočtu na vedu a techniku na rok 2006 prehľad o výške prostriedkov štátneho rozpočtu potrebných na zabezpečenie rezortných výskumných potrieb v jednotlivých rozpočtových kapitolách (neustanovuje to zákon č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja) a ani o vecných témach riešených projektov. 
II.2 Porovnanie podpory výskumu a vývoja v Slovenskej republike z jednotlivých hlavných zdrojov  podpory

Úvod

Medzi hlavné zdroje verejných financií, z ktorých bol v roku 2006 podporovaný výskum a vývoj na Slovensku (pozri príloha – časť II), patria:
•	štátny rozpočet Slovenskej republiky, 
•	prostriedky Európskej komisie na podporu 6. rámcového programu pre výskum, technický rozvoj a demonštrácie (ďalej len „6. RP“).
•	štrukturálne fondy Európskej únie (ďalej len „EÚ“), 

Na Slovensku sú zo štátneho rozpočtu poskytované prostriedky na dva druhy podpory výskumu a vývoja na:
•	inštitucionálne financovanie výskumu a vývoja,
•	účelové financovanie výskumu a vývoja (prostredníctvom verejnej súťaže). 

V rámci 6. RP je formou verejnej súťaže vyhlásenej Európskou komisiou podporovaný výskum a vývoj aj slovenských organizácií výskumu a vývoja. 

Prostriedky zo štrukturálnych fondov EÚ boli v roku 2006 poskytované na podporu výskumu a vývoja prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“) a prostredníctvom Európskeho fondu regionálneho rozvoja (ďalej len „ERDF“). 

II.2.1 Podpora výskumu a vývoja poskytovaná zo štátneho rozpočtu

Inštitucionálna podpora výskumu a vývoja v SR je poskytovaná v rozhodujúcej miere vysokým školám a Slovenskej akadémii vied (ďalej len „SAV“). Jednotlivým pracoviskám vysokých škôl a SAV je poskytovaná prostredníctvom  Vedeckej grantovej agentúry MŠ SR a SAV (ďalej len „VEGA“). V Slovenskej akadémii vied sú ústavy financované prostredníctvom rozpočtu, časť prostriedkov rozpočtu SAV (okolo 5%) sa rozdeľuje prostredníctvom VEGA – bežné výdavky. Vysokým školám je poskytovaná podpora zo štátneho rozpočtu aj prostredníctvom Kultúrnej a edukačnej grantovej agentúry MŠ SR (ďalej len „KEGA“). VEGA zabezpečuje jedno spoločné konkurenčné prostredie pre jednotlivé vysoké školy a ústavy SAV pre posudzovanie a výber ich projektov na poskytnutie podpory z inštitucionálnych prostriedkov vysokých škôl, osobitne pre vysoké školy a z inštitucionálnych prostriedkov SAV pre ústavy SAV. KEGA zabezpečuje jedno spoločné konkurenčné prostredie pre jednotlivé vysoké školy pre poskytnutie inštitucionálnych prostriedkov na kultúrno-edukačné granty.

Účelová podpora výskumu a vývoja je poskytovaná prostredníctvom týchto rozhodujúcich foriem podpory:
-	úloh agentúry,
-	štátnych programov výskumu a vývoja (ďalej len „štátne programy“)
-	dotáciami na výskum a vývoj poskytovanými z kapitol rozpočtov jednotlivých ústredných orgánov štátnej správy SR (úlohy výskumu a vývoja financované s podporou štátnej pomoci(minimálnej) na výskum a vývoj, úlohy obstarávané v súlade so zák. č. 25/2006 Z.z. o verejnom obstarávaní).
Účelové prostriedky štátneho rozpočtu sú podľa zákona č. 172/2005 Z. z. o organizácii štátnej podpory výskumu a vývoja poskytované prostredníctvom verejnej súťaže popísanej v § 18 – 20 tohto zákona..

II.2.1.1 Inštitucionálna podpora výskumu a vývoja 

II.2.1.1.a GRANTOVÉ SCHÉMY – VEGA A KEGA

Inštitucionálne výdavky / rok	2002	2003	2004	2005	2006	
Vysoké školy						
Celkové IP VŠ 	584 395	678 888	948 874	1 090 150	1 165 600	
Celkové IP určené na VaV na VŠ	150 000	151 000	270 432	339 352	368 474	
IP poskytované cez VEGA	130 000	130 000	239 432	279 352	298 474	
IP poskytované cez KEGA	20 000	21 000	31 000	60 000	70 000	
výdavky VEGA (% z celkových IP)	22,24	19,15	25,23	25,62	25,61	
výdavky KEGA (% z celkových IP)	3,42	3,09	3,27	5,50	6,00	
SAV						
Celkové IP SAV	1 092 976	1 442 083	1 563 832	1 667 737	1 695 802	
IP poskytované cez VEGA	45 734	46 200	50 626	54 901	64 855	
výdavky VEGA (% z celkových IP)	4,18	3,20	3,24	3,29	3,82	
Skratky: IP – inštitucionálne prostriedky, VŠ – vysoké školy 
Tab.12 Vývoj výšky inštitucionálnych prostriedkov poskytovaných vysokým školám z rozpočtovej kapitoly MŠ SR na výskum a vývoj a vývoj inštitucionálnych výdavkov poskytovaných ústavom SAV z rozpočtovej kapitoly SAV za obdobie 2002 – 2006 (v tis. Sk)
Zdroj: Ministerstvo školstva SR, Sekcia vysokých škôl a Slovenská akadémia vied

počet projektov	výška IP (v tis. Sk)	PV na 1 P (v Sk)	
VŠ	SAV	VŠ 	SAV	VŠ	SAV	
1 647	604	298 474	64 855	181 223	107 376	
Skratky: výška IP – výška inštitucionálnych prostriedkov, PV na 1 P – priemerné výdavky na 1 projekt 
Tab.13 Porovnanie počtu projektov vysokých škôl a počtu projektov  ústavov SAV podporovaných z IP  prostredníctvom VEGA v roku 2006 a celková výška IP na ne poskytnutých 
Zdroj: Ministerstvo školstva SR, Sekcia vysokých škôl a Slovenská akadémia vied

V roku 2006 bolo prostredníctvom VEGA podporovaných 1 647 projektov z vysokých škôl a 604 projektov zo SAV. Priemerná výška prostriedkov pridelených na 1 projekt (bežné výdavky) z vysokých škôl bola 181 223 Sk a na 1 projekt zo SAV bola 107 376 Sk.

Na základe údajov z tab.1 a tab.2 prílohy časť II najväčší počet projektov z vysokých škôl bolo cez VEGA v roku 2006 podporovaných v technických vedách a potom v prírodných vedách. Zo SAV bolo podporovaných najviac projektov v prírodných vedách a potom v humanitných vedách.
Podľa socio-ekonomických cieľov najviac projektov z vysokých škôl je orientovaných na prínosy pre „Priemyselnú výrobu a technológie“ a pre „Poľnohospodársku výrobu a technológie“. Zo SAV je najviac orientovaných na prínosy pre „Ochranu a zlepšovanie ľudského zdravia“ a pre „Priemyselnú výroba a technológie“.
Najviac inštitucionálnych prostriedkov rozdeľovaných na podporu výskumu a vývoja prostredníctvom VEGA, či už pre vysoké školy alebo SAV je sústredených na podporu prírodných vied a potom na podporu technických vied. Zodpovedá to aj rozdeleniu výskumných kapacít na Slovensku podľa jednotlivých skupín odborov vedy a techniky. Podľa prílohy časť II má VEGA významnú úlohu aj v podpore humanitných vied.    
Okrem VEGA sú inštitucionálne prostriedky na vysoké školy rozdeľované aj prostredníctvom KEGA. Ministerstvo prostredníctvom KEGA podporuje osobitné projekty zamerané na podporu vydávania učebníc pre pedagogické účely vysokých škôl, projekty z umeleckých disciplín, v ktorých poskytujú vzdelanie slovenské umelecké vysoké školy. 

Závery
Prostredníctvom grantovej schémy VEGA rozdeľuje ministerstvo vysokým školám na podporu výskumu a vývoja všetky inštitucionálne prostriedky na výskum a vývoj. Inštitucionálne prostriedky poskytované vysokým školám cez VEGA v jednom roku predstavujú v priemere (za ostatných 5 rokov) 23,6 % z celkových inštitucionálnych prostriedkov určených pre vysoké školy (vrátane prostriedkov na zabezpečenie pedagogického procesu vysokých škôl).  

SAV rozdeľuje prostredníctvom VEGA v priemere v jednom roku (za ostatných 5 rokov) 3,5% z celkových výdavkov pridelených do rozpočtovej kapitoly SAV. 

Vzhľadom na rozdielny objem výdavkov rozdeľovaných prostredníctvom VEGA z celkových inštitucionálnych prostriedkov rozpočtovej kapitoly ministerstva a rozpočtovej kapitoly SAV, môžeme konštatovať, že VEGA má rozhodujúci význam pre rozdeľovanie inštitucionálnych prostriedkov na podporu výskumu a vývoja na vysokých školách. 

Prostredníctvom KEGA je v priemere ročne rozdeľovaných (za ostatných 5 rokov) 4,3% z celkových inštitucionálnych prostriedkov určených pre vysoké školy. Prostriedky poskytované prostredníctvom KEGA sú na Slovensku jediným zdrojom podpory projektov uvedeného zamerania.

VEGA MŠ SR a SAV a KEGA MŠ SR sú interné grantové systémy, v rámci ktorých sa namiesto plošného prideľovania finančných prostriedkov na jednotlivé financované subjekty uplatňuje ich prideľovanie na základe výsledkov hodnotenia a výberu konkrétnych projektov v podmienkach súťaže. Ich hodnotenie a výber na financovanie uskutočňujú príslušné odborné orgány týchto agentúr. 

II.2.1.2 Účelové financovanie výskumu a vývoja - grantové schémy

II.2.1.2.1 GRANTOVÉ SCHÉMY – AGENTÚRA NA PODPORU VÝSKUMU  A VÝVOJA

Účelové financovanie výskumu a vývoja na Slovensku z prostriedkov štátneho rozpočtu prostredníctvom agentúry sa v roku 2006 realizovalo poskytovaním podpory na projekty vybrané na základe verejnej súťaže vyhlásenej na všeobecné výzvy agentúry a na programy agentúry. Agentúra tiež z prostriedkov štátneho rozpočtu podporovala projekty  bilaterálnych medzinárodných vedecko-technických spoluprác a tiež projekty Európskej nadácie pre vedu.    

II.2.1.2.1.a GRANTOvÁ SCHÉMA – vŠEOBECNÉ VÝZVY Agentúry

V roku 2006 agentúra podporovala 383 projektov vybraných na základe všeobecných výziev agentúry  vo výške 579 230 tis. Sk. Riešenie týchto projektov sa uskutočňovalo za účasti súkromných zdrojov vo výške  111 937 tis. Sk. Znamená to, že súkromné zdroje sa na celkovom financovaní týchto projektov podieľali vo výške 16,2%.  
Najväčší počet projektov (179) bolo podporovaných v štátnom sektore výskumu a vývoja, z čoho pracoviská SAV riešili 129 projektov. Agentúra poskytla tomuto sektoru aj najvyšší objem prostriedkov – 250 035 tis. Sk.  

Názov sektora výskumu a vývoja	PP	Výška prostriedkov zo ŠR 	Výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov  	
sektor vysokých škôl	153	205 455	23 860	
štátny sektor VaV / SAV	179/129	250 035 / 177 259	5 669 / 1 798	
podnikateľský sektor VaV	46	118 856	81 176	
neziskový sektor VaV	5	4 884	1 232	
Spolu	383	579 230 / 506 454	111 937 / 108 066	
Tab.14 Výška prostriedkov ŠR poskytnutá organizáciám výskumu a vývoja v SR prostredníctvom všeobecných výziev agentúry v roku 2006 a výška ich spolufinancovania zo súkromných zdrojov v členení podľa sektorov výskumu a vývoja (v tis. Sk)
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja

Závery
Projekty vybrané na podporu agentúrou v rámci všeobecných výziev majú význam z dôvodu ich spolufinancovania zo súkromných zdrojov. Dokazuje to aj skutočnosť, že na celkových nákladoch na riešenie projektov organizáciami podnikateľského sektora výskumu a vývoja, sa súkromné zdroje podieľali 68,3% ako spolufinancovanie. Rovnako na celkových nákladoch na riešenie projektov  vysokých škôl sa súkromné zdroje podieľali vo výške 10,4%.   

II.2.1.2.1.b GRANTOvÁ SCHÉMA – PROGRAMY AGENTÚRY

V roku 2006 agentúra podporovala dva programy agentúry: program „Prenos výsledkov výskumu do praxe – Transfer“ (ďalej len „Transfer“) a program „Podpora ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizácia vedy“ (ďalej len „Ľudský potenciál“).
V rámci programu Transfer bolo podporovaných 42 projektov v sume 50 108 tis. Sk zo štátneho rozpočtu a 39 539 tis. Sk zo súkromných zdrojov. 
V rámci programu Podpora ľudského potenciálu a popularizácie vedy a vzdelávania schváleného vládou SR v marci roku 2006 uznesením vlády č. 216 bolo podporovaných 101 projektov, z toho 69 projektov v časti programu Ľudský potenciál a 32 projektov v časti Popularizácia vedy a vzdelávanie. Celkovo bolo na riešenie projektov v rámci tohto programu poskytnutých 19 361 tis. Sk. Zameranie tohto programu nepodmieňuje spolufinancovanie zo súkromných zdrojov.

	Prenos výsledkov výskumu do praxe – Transfer	Podpora ľudského potenciálu v oblasti výskumu a vývoja a popularizácia vedy	
		časť: Ľudský potenciál	časť: Popularizácia vedy a vzdelávanie	
Názov sektora výskumu a vývoja	PP	výška P
zo ŠR	výška SF 
zo SZ	PP	výška P
zo ŠR	výška SF 
zo SZ	PP	výška P
zo ŠR	výška SF 
zo SZ	
sektor vysokých škôl	12	12 382	13 165	39	8 024	0	11	2 667	0	
štátny sektor VaV	7	5 942	5 724	30	2 863	0	11	3 073	0	
podnikateľský sektor VaV	21	30 836	20 000	0	0	0	1	517	0	
neziskový sektor  VaV	2	948	650	0	0	0	9	2 217	0	
Spolu	
42	50 108	39 539	
69	
10 887	
0	32	8 474	0	
Skratky: PP – počet projektov, výška P zo ŠR – výška prostriedkov zo štátneho rozpočtu, výška SF zo SZ – výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov
Tab.15 Výška prostriedkov ŠR (v tis. Sk) poskytnutých organizáciám výskumu a vývoja v SR prostredníctvom programov agentúry v roku 2006 a výška ich spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v tis. Sk) v členení podľa sektorov výskumu a vývoja
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja

Závery
Pri programoch agentúry môžeme hovoriť o podpore orientovaného výskumu. Predstavujú tiež významnú formu podpory výskumu a vývoja, na ktorej spolufinancovaní participujú súkromné zdroje.  

II.2.1.2.2 GRANTOvÁ SCHÉMA – ŠTÁTNE PROGRAMY VÝSKUMU A VÝVOJA

Osobitnou formou úloh výskumu a vývoja, podľa § 23 zákona č. 172/2005 Z. z., sú štátne programy výskumu a vývoja, ktorých úlohou je riešiť kľúčové problémy rozvoja a napĺňania potrieb spoločnosti. V roku 2006 bolo riešených 7 štátnych programov s nákladmi vo výške 289 659 tis. Sk zo štátneho rozpočtu a vo výške 63 399 tis. Sk zo súkromných zdrojov.

Názov ŠP VaV	Názov organizácie VaV	PP	Výška P zo ŠR	Výška SF zo SZ	
BIS	UK Bratislava	1	8 550	9 050	
	STU Bratislava	1	12 150	4 650	
AO RS	STU Bratislava	1	14 400	1 500	
	UK Bratislava	1	4 650	800	
	Spoločenskovedný ústav SAV	1	4 840	0	
	JÚĽŠ SAV	1	1 600	0	
KRP a EVIVaV	STU Bratislava	2	70 400	7 600	
	Virologický ústav SAV	1	45 920	2 750	
RPT pre VE	ÚMB SAV	1	22 250	9 064	
VDSaZ	VÚ potravinársky	1	43 533	7 935	
	Ústav geotechniky SAV	1	20 360	2 500	
RoaT MZDVV	EVPU, a.s.	1	24 000	14 150	
UPPVaPE	STU Bratislava	1	17 006	3 400	
SPOLU		14	289 659	63 399	
Skratky: ŠP VaV – štátny program výskumu a vývoja, BIS – Budovanie informačnej spoločnosti, AO RS – Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti, KRP a EVIVaV – Komplexné riešenie podpory a efektívneho využívania infraštruktúry výskumu a vývoja, RPT pre VE – Rozvoj progresívnych technológií pre výkonnú ekonomiku, VDSaZ – Využívanie domácich surovín a zdrojov, RoaT MZDVV – Rozvoj osobnosti a talentu mladých zamestnancov a doktorandov výskumu a vývoja do 35 rokov, UPPVaPE – Uplatnenie progresívnych princípov výroby a premien energie, VaV – výskum a vývoj, PP – počet projektov, Výška P zo ŠR – výška prostriedkov zo štátneho rozpočtu, Výška SF zo SZ – výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov , STU – Slovenská technická univerzita, UK – Univerzita Komenského, JÚĽŠ – Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra, ÚMB SAV – Ústav molekulárnej biológie SAV, EVPÚ, a.s. – Elektrotechnický výskumný a projektový ústav, a.s. v Dubnici nad Váhom, VÚ – výskumný ústav
Tab.16 Prehľad organizácií výskumu a vývoja, ktoré sú zodpovednými riešiteľmi projektov podporovaných v roku 2006 zo štátnych programov výskumu a vývoja
Zdroj: Ministerstvo školstva SR

Na základe tab.17 môžeme konštatovať, že najviac projektov (5) v rámci štátnych programov riešila STU v Bratislave. Najvyššia suma prostriedkov štátneho rozpočtu bola poskytnutá organizáciám štátneho sektora výskumu a vývoja, a to vo výške  127 156 tis. Sk.

Názov organizácie výskumu a vývoja 	PP	výška P zo ŠR 
	výška SF
zo SZ 	Názov sektora výskumu
a vývoja	PP	výška P zo ŠR 	výška SF
zo SZ 	
STU Bratislava	5	113 956	17 150	sektor vysokých škôl	7	127 156	27 000	
UK Bratislava	2	13 200	9 850	štátny sektor VaV	6	138 503	22 249	
Spoločenskovedný ústav SAV	1	4 840	0	podnikateľský sektor VaV	1	24 000	14 150	
JÚĽŠ SAV 	1	1 600	0	neziskový sektor VaV	0	0	0	
Virologický ústav SAV	1	45 920	2 750					
Ústav geotechniky SAV	1	20 360	2 500					
ÚMB SAV	1	22 250	9 064					
Výskumný ústav potravinársky	1	43 533	7 935					
EVPÚ, a.s.	1	24 000	14 150					
SPOLU	14	289 659	63 399	SPOLU	14	289 659	63 399	
Skratky: PP – počet projektov, výška P zo ŠR – výška prostriedkov zo štátneho rozpočtu, výška SF zo SZ – výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov, VaV – výskum a vývoj, STU – Slovenská technická univerzita, UK – Univerzita Komenského, JÚĽŠ – Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra, ÚMB SAV – Ústav molekulárnej biológie SAV, EVPÚ, a.s. – Elektrotechnický výskumný a projektový ústav, a.s. v Dubnici nad Váhom
Tab.17 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu (v tis. Sk) poskytnutých jednotlivým organizáciám výskumu a vývoja v SR zo štátnych programov výskumu a vývoja v roku 2006 a výška spolufinancovania zo súkromných zdrojov (v tis. Sk),  členenie aj podľa sektorov výskumu a vývoja 
Zdroj: Ministerstvo školstva SR

Závery
Štátne programy plnia rozhodujúcu úlohu pri požiadavkách štátu na zabezpečenie hospodárskeho a spoločenského rozvoja Slovenska tak, ako je to aj v ostatných členských krajinách EÚ. V niektorých členských krajinách EÚ je pre zvýšenie ich vplyvu na rozvoj krajiny zabezpečené, aby boli komplementárne podporované aj zo štrukturálnych fondov EÚ. 

II.2.1.2.3 GRANTOVÁ SCHÉMA – bilaterálna medzinárodná vedecko- technická spolupráca

V roku 2006 bolo podporených 130 projektov dvojstrannej medzinárodnej vedecko-technickej spolupráce vo výške 7 351 tis. Sk zo štátneho rozpočtu (týmito projektmi sú podporované jedine mobilty pracovníkov výskumu a vývoja). Bližšie informácie o jednotlivých typoch dvojstrannej spolupráce poskytuje nasledujúca tabuľka.
 
Názov bilatelárnej vedecko-technickej spolupráce  	PP	Výška P v tis. Sk	
Slovensko – česká	  73	      2 566	
Slovensko – čínska	  13	      1 640	
Slovensko- slovinská	  13	         845	
Slovensko – francúzska	  12	         960	
Slovensko – ukrajinská	  10	         800	
Slovensko – rakúska	    9	         540	
Spolu	130	      7 351	
Skratky: PP – počet projektov, P – prostriedky
Tab.18 Výška prostriedkov štátneho rozpočtu SR vynaložených na bilaterálnu vedecko-technickú spoluprácu  v roku 2006 poskytnutých prostredníctvom agentúry
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja

II.2.2 GRANTOvÉ SCHÉMY -  MEDZINÁRODNEJ VEDECKO – TECHNICKEJ SPOLUPRÁCE zo zdrojov EK

II.2.2.1 GRANTOvÁ SCHÉMA – 6. rámcový program EÚ pre výskum,    technický rozvoj a demonštrácie 

	6. RP bol otvorený v roku 2002 na obdobie rokov 2002 – 2006. Podpora v rámci 6. RP je poskytovaná Európskou úniou na programy, ktoré sú uvedené v tab.6 prílohy časť II.  Celkové výdavky alokované na 6. RP v rozpočte Európskej komisie na celé obdobie jeho trvania sú 17 500 mil. EUR. Slovensko získalo do 30. 9. 2006 asi 0,15 % z celkových výdavkov určených na 6. RP na celé obdobie jeho trvania. Podrobnejšie informácie o jednotlivých úspešných organizáciách výskumu a vývoja poskytuje tab.7 prílohy časť II.
	
	Počet podaných projektov s účasťou SR	Počet schválených projektov s účasťou SR	Počet organizácií v schválených projektoch s účasťou SR 	Úspešnosť %	Získané prostriedky v EUR	
6. RP *	1 560**	270*	334*	17,31	25 694 673	
Vysvetlivky: * - údaje EK podľa podpísaných kontraktov k 30.9 2006
	          ** - údaj EK po prvých dvoch výzvach k marcu 2005
Tab.19  Úspešnosť slovenských organizácií výskumu a vývoja v 6. RP do 30.9. 2006
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja

Medzinárodné porovnanie slovenskej účasti v 6. rámcovom programe

Porovnanie účasti  Slovenska s vybranými krajinami  EÚ podľa počtu projektov, počtu účastníkov a získaných finančných prostriedkov je v nasledujúcej tabuľke:

Krajina	Počet projektov	Počet účastníkov	Získaná suma (euro)	
Nemecko (DE)	3030	7458	2 263 820 199	
Francúzsko (FR)	2598	5448	1 568 529 560	
Švédsko (SE)	1190	1876	509 899 394	
Grécko (GR)	1064	1584	289 006 652	
Rakúsko (AT)	900	1319	302 937 764	
Dánsko (DK)	794	1141	276 230 626	
Fínsko (FI)	735	1057	257 890 380	
Poľsko (PL)	1006	1376	154 431 397	
Maďarsko (HU)	656	850	101 481 900	
Česká republika (CZ)	608	744	88 814 627	
Slovinsko (SI)	360	429	56 482 250	
Slovensko (SK)	270	334	25 694 673	
Estónsko (EE)	223	256	23 112 334	
Cyprus (CY)	146	159	19 114 436	
Lotyšsko (LV)	143	161	13 826 083	
Malta (MT)	77	81	7 336 249	
Tab. 20: Poradie niektorých krajín podľa počtu získaných projektov, počtu účastníkov a celkovej sumy získaných prostriedkov.
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja, bulletin Slovak FP6 info

Najúspešnejšie členské štáty sú. Nemecko,  Francúzsko a Veľká Británia, ktoré sa zúčastňujú vo viac ako  2000 projektoch, pričom každý s nich získa viac ako jednu miliardu euro.  Druhú kvalitatívne najsilnejšiu skupinu tvoria  Rakúsko, Dánsko, Fínsko, Grécko a ďalšie s počtom projektov nad  500.

Nové členské krajiny  možno podľa počtu projektov zoradiť do troch skupín. V prvej najlepšej skupine sú krajiny s najväčším počtom kontrahovaných projektov (Poľsko, Maďarsko, Česko). Druhú skupinu tvoria Slovinsko, Slovensko a Estónsko  s počtom projektov nad 250. Tretiu skupinu tvoria ostatné menšie štáty, Litva, Cyprus a Malta. 

Graf č.4:  Množstvo získaných finančných prostriedkov v jednotlivých krajinách v prepočte na jedného výskumníka
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja, bulletin Slovak FP6 info

Závery

Účasť slovenských organizácií výskumu a vývoja v medzinárodnej vedecko-technickej spolupráci je slabou stránkou slovenského výskumu a vývoja. Je dôležité zlepšiť informovanosť o rámcových programoch a administratívno-technickú pomoc pre slovenské organizácie pri príprave projektov.

II.2.2.2 GRANTOVÉ SCHÉMY  -  Európska nadácia pre vedu

Z prostriedkov EK sú podporované aj projekty vybrané Európskou nadáciou pre vedu. Prehľad o aktivitách (programy RNP a EUROCORES), v ktorých získali prostriedky aj slovenské organizácie výskumu a vývoja sú uvedené v nasledujúcich tabuľkách.

Názov organizácie výskumu a vývoja	RNP	Výška P v EURo	
Prírodovedecká fakulta UPJŚ	HFM	   2 000	
Prírodovedecká fakulta UPJŠ	SimBioMa	   2 000	
Filozofická fakulta UK	QMSS	   3 500	
Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK	AutoMathA	   2 500	
Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK	EIPAM	   2 500	
Prírodovedecká fakulta UK	FUNCDYN	   2 000	
Spolu	6	 14 500 	
Skratky: RNP – Research Networking Programmes, P – prostriedky
Tab.20 Výška podpory zo štátneho rozpočtu na aktivity Európskej nadácie pre vedu v roku 2006 prostredníctvom agentúry – účasť v Research Networking Programmes 
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja

Názov organizácie výskumu a vývoja	PP	Výška P v EURo	
Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK	   1	        1 140	
Spolu		        1 140 	
Skratky: PP – počet projektov, P – prostriedky
Tab.21 Výška podpory zo štátneho rozpočtu na aktivity Európskej nadácie pre vedu v roku 2006 prostredníctvom agentúry – EUROCORES
Zdroj: Agentúra na podporu výskumu a vývoja

II.1.3  GRANTOvÉ SCHÉMY – štrukturálne fondy Európskej únie 

II.1.3.1 GRANTOVÁ SCHÉMA – ESF

Priorita 2: 	Jednotný programový dokument NUTS II – Bratislava Cieľ 3 – Rozvoj celoživotného vzdelávania a podpora rozvoja výskumu a vývoja v kontexte zvyšovania kvality ľudských zdrojov
Opatrenie 2.2: Zlepšenie kvality zamestnania a konkurencieschopnosti Bratislavského regiónu prostredníctvom rozvoja ľudských zdrojov v oblasti výskumu a vývoja
Rok/Číslo výzvy	Doručené žiadosti o NFP	Schválené žiadosti o NFP	Nakontraktované	Preplatené	
 	PŽ	výška (tis. Sk)	PŽ	výška  (tis. Sk)	PP	výška  (tis. Sk)	PPŽ o priebežnú platbu a o ZZP k 31.12.06	výška  (tis. Sk)	
JPD BA CIEĽ 3 – 2004 – SORO – 1	13	27 587,23 	7	14 011,89 	7	14 011,89 	58	4 415,18 	
JPD BA CIEĽ 3 – 2004 – SORO – 4	45	242 226,92 	31	155 765,69 	31	155 765,69 	66	11 289,77 	
JPD BA CIEĽ 3 – 2005 – SORO – 1	27	123 756,94 	19	125 146,99 	18	115 108,72 	22	8 265,46 	
JPD BA CIEĽ 3 – 2005 – SORO – NP1	21	

104 662,73 	10	

53 450,94 	8	

48 763,87 	0	0 	
SPOLU	106	498 233,89 	67	348 375,52 	64	333 650,17 	146	23 970,35	
Skratky: PŽ – počet žiadostí, PP – počet projektov, PPŽ – počet preplatených žiadostí, ZZP – zúčtovanie zálohovej platby
Tab.22 Prehľad stavu žiadostí o poskytnutie nenávratného finančného príspevku z ESF na podporu rozvoja ľudských zdrojov v oblasti výskumu a vývoja za programové obdobie 2004 -2006
Zdroj: Ministerstvo školstva SR

Prehľad o prostriedkoch získanými jednotlivými organizáciami výskumu a vývoja z ESF poskytuje tab. 8 prílohy časť II. 

Závery
ESF sa stal v roku 2004 (po vstupe SR do EÚ) jedným z dôležitých zdrojov podpory výskumu a vývoja, a to hlavne ľudských zdrojov vo výskume a vývoji. 
Za obdobie 2004 – 2006 bolo prihlásených 106 žiadostí o podporu z ESF, schválených však bolo len 67 a kontrakt bol uzavretý na 64 projektov. Úspešnosť prihlásených projektov je 63,2%. 
II.2.3.2 GRANTOVÁ SCHÉMA – ERDF

Z ERDF bol od roku 2004 podporovaný Operačný program Priemysel a služby a v rámci neho aj aplikovaný výskum a vývoj. Riadiacim orgánom bolo Ministerstvo hospodárstva SR.
Rok	Doručené 	Schválené 	Nakontraktované	Preplatené	
	počet	výška (mil. Sk)	počet	výška (mil. Sk)	počet	výška (mil. Sk)	počet	výška (mil. Sk)	
2004	39	375,47	11	22,63					
2005			21	192,34	29	206,84			
2006							5*	19,14	
Tab.23 Prehľad stavu žiadostí o poskytnutie prostriedkov z Operačného programu Priemysel a služby na podporu výskumu a vývoja za obdobie 2004 – 2006
Zdroj: Ministerstvo hospodárstva SR

•	Priebežné preplácanie v roku 2006 podľa tabuľky nižšie
Rok 	Názov organizácie	Výška nakontraktovaných prostriedkov (Sk)	Stav čerpania nakontraktovaných prostriedkov (Sk)	
2005	AEE-URAP spol. s r. o. 	1 755 000		
	Peter Zifčák – BABY NOVA	3 939 200		
	CHEMOLAK, a. s.	1 137 000		
	ŽILMONT, s. r. o.	648 250		
	VÚEZ, a. s.	594 500		
	FIVING s. r. o.	1 866 180		
	KOLLÁROVÁ spol. s r. o.	3 923 900		
	MARTIMEX, a. s.	3 900 000		
	ELTECO, a. s.	1 559 392		
	VUP, a. s.	13 690 000		
	ELEKTROKARBON a. s.	24 986 000	269 045,40	
	P R O M I s. r. o. Michalovce	2 605 330		
	ONESOFT spol. s r. o.	2 821 000	383 440,03	
	VUJE, a. s.	14 400 000		
	WAY INDUSTRY, a. s.	5 097 292		
	ECOSON s. r. o.	3 135 600		
	ALYA, s. r. o.	2 096 437	831 897,24	
	TATRAVAGÓNKA a. s.	12 050 100		
	IPC s. r. o. Košice	11 764 842		
	KINEX, a. s.	9 838 500		
	KINEX-KLF, a. s.	20 691 125		
	MATADOR a. s.	16 716 573	3 594 980,67	
	ZTS VVÚ KOŠICE a. s. 	16 863 100		
	VUCHT a. s.	7 475 311		
	ZTS Elektronika ES, a. s.	18 360 000	14 059 706,61	
	K W D s. r. o.	2 800 000		
	Matador Automotive, a. s.	11 806 000		
	BILLIK, spol. s r. o.	3 125 000		
	ULTRAZVUK, a. s.	2 085 120	odstúpil od zmluvy	
	SPOLU	221 730 752		
Tab.24 Zoznam organizácií, ktoré získali podporu z Operačného programu Priemysel a služby na výskum a vývoj za obdobie 2004 – 2006
Zdroj: Ministerstvo hospodárstva SR

Závery

ERDF sa stal v roku 2004 po vstupe SR do EÚ jedným z dôležitých zdrojov podpory aplikovaného výskumu. Za obdobie 2004 – 2006 so žiadosťou o podporu bolo prihlásených 39 projektov, schválených bolo 33 a kontraktovaných bolo 29 projektov. Úspešnosť prihlásených projektov je 84.6%.

Celkový prehľad o jednotlivých druhoch podpory výskumu a vývoja v Slovenskej republike v roku 2006 a prostredníctvom 6. RP, Európskej nadácie pre vedu a štrukturálnych fondov ESF a ERDF za roky 2004 – 2006 poskytujú nasledujúce tabuľky:

Poskytovateľ	PP	Výška P zo ŠR (v tis. Sk) 	Výška SSZ 
(v tis. Sk)	Výška P zo ŠR na 1 projekt	
Inštitucionálna podpora VaV – grantové schémy VEGA a KEGA:				
SAV 	VEGA (IP	604	64 855,000	0	107,4	
Ministerstvo školstva SR	VEGA (IP)	1 647	298 474,000	0	181,2	
	KEGA (IP)	436	70 000,000	0	160,5	
SPOLU: IP cez VEGA a KEGA	2 687 	433 329,000	0	161,3	
Účelová podpora VaV zo štátneho rozpočtu:					
MŠ SR 	ŠP VaV  - 7p	14	289 659,000	63 399,000	20 689,9	
Agentúra 	Všeobecné výzvy APVV	 383	579 230,000	111 937,000	1 512,3	
	Programy APVV – 2p 	143	69 469,000	39 539,000	485,8	
	Bilatelárna MVTS	130	7 351,000	-	56,5	
SPOLU: ÚF-GRANTOVÉ SCHÉMY zo ŠR	670	945 709,000	214 875,000	1 411,5	
Účelová podpora VaV zo zdrojov Európskej únie:				
Poskytovateľ	PP	Výška P z VZ  		
6. RP	270*	25 694, 67 (v tis. EUR)	95,2	
Európska nadácia pre vedu	7	15 640,0 (v tis. EUR)	 2 234,3	
Ministerstvo školstva SR	ESF	64	333 650, 17 (v tis. Sk)	5 213,3	
Ministerstvo hospodárstva SR	ERDF	29	206 840,0 (v tis. Sk)	7 132,4	
SPOLU: GRANTOVÉ SCHÉMY - EK	277	41 334,67 (v tis. EUR)	149,2	
	93	540 490,17 (v tis. Sk)	5 811,7	
SPOLU: GRANTOVÉ SCHÉMY - EK	370	1 945 868,9 (v tis. Sk)	5 259,1	
Skratky: PP – počet projektov, P – poskytnuté prostriedky, SSZ – spolufinancujúcich súkromných zdrojov, IP – inštitucionálne prostriedky, MVTS – medzinárodná vedecko-technická spolupráca, APVV – Agentúra na podporu výskumu a vývoja, P z VZ – poskytnuté prostriedky z verejných zdrojov, 7p – 7 programov, 2p – 2 programy, ÚF – účelové financovanie, EK – Európska komisia
Vysvetlivky: * -  počet schválených projektov s účasťou SR
Tab.25 Sumárny prehľad o jednotlivých zdrojoch podpory výskumu a vývoja zo štátneho rozpočtu v SR (grantových schémach) v roku 2006 a o ich poskytovateľoch  
Zdroj: Ministerstvo školstva SR – spracované v zmysle podkladov relevantných rezortov

V roku 2006 bola zo štátneho rozpočtu podpora výskumu a vývoju poskytovaná okrem prostredníctvom VEGA, KEGA, štátnych programov a agentúry aj prostredníctvom rozpočtových kapitol Ministerstva zdravotníctva SR, Ministerstva pôdohospodárstva SR, Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, Ministerstva životného prostredia SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstva obrany SR a Štatistického úradu SR.

Zo zdrojov Európskej komisie bola v roku 2006 podpora výskumu a vývoja v SR realizovaná v najväčšej miere prostredníctvom 6. RP, štrukturálnych fondov (ESF, ERDF) a Európskej nadácie pre vedu.

Inštitucionálne a účelové financovanie vedy a techniky v SR je už v súčasnosti založené na obdobných princípoch a mechanizmoch  ako vo vyspelých krajinách, t.j. na hodnotení a výbere  projektov na financovanie na základe súťaže uplatnením špecifických grantových schém pre inštitucionálne a účelové financovanie. Problémom financovania vedy a techniky v SR  nie sú uplatňované mechanizmy, vrátane grantových schém ich financovania, ale celkove veľmi nízka úroveň poskytovaných finančných prostriedkov na podporu vedy a techniky, čo stavia  SR na posledné priečky v rámci krajín EÚ a Európy.

BIBLIOGRAFIA

OECD in Figures 2006

Statistics in Focus, Science and Technology

Science, Technology and Innovation in Europe, 2007 edition

Štatistická ročenka 2006

Bulletin Slovak FP6 info

OECD Main Science and Technology Indicators 2006/1

Thomson National Science Indicators 1981-2005

European Patent Office, ročenky 2001-2005

United States Patent and Trademark Office, Performance and Accountability Report 2005

European Innovation Scoreboard 2005