ŠTATISTICKÝ  ÚRAD  SLOVENSKEJ  REPUBLIKY

Spotrebiteľský barometer I.
(Informatívna správa z prieskumu verejnej mienky)

Bratislava, február 2001

               OBSAH                                                                                                STRANA

I.
I.

I.	

1.

2.	ÚVOD
METODIKA

HOSPODÁRSKA SITUÁCIA NA SLOVENSKU
Vývoj hospodárskej situácie za posledných 12 mesiacov v mienke verejnosti
Predikcia vývoja hospodárskej situácie na Slovensku vo verejnej mienke	3
4

6

6

7	

II.
II.
II.	

1.
2.	
CENY TOVAROV A SLUŽIEB 
Reflexia inflácie občanmi 
Názory obyvateľov na vývoj cien tovarov a služieb v nadchádzajúcom období
	
9
9

11
	
III.		VÝVOJ NEZAMESTNANOSTI NA SLOVENSKU V NASLEDUJÚCICH 12 MESIACOCH
	13
	
IV.
IV.

IV.

IV.
IV.
	
1.

2.

3.
4.	FINANČNÁ SITUÁCIA V DOMÁCNOSTIACH
Mienka o vývoji finančnej situácie domácností v uplynulých 12 mesiacoch
Ako obyvatelia odhadujú vývoj finančnej situácie svojich domácností v nadchádzajúcich 12 mesiacoch
Príjmy obyvateľov
Reflexia súčasnej finančnej situácie v domácnostiach	14

14

16
17
18	
V.
V.
V.
	
1.
2.
	Sporenie občanov
Podmienky sporenia na Slovensku v pohľade občanov
Perspektívy sporenia v domácnostiach
	20
20
21	
VI.
VI.
VI.

VI.
VI.
VI.

VII.
VII.
VII.	
1.
2.

3.
4.
5.

1.
2.	SPOTREBITEĽSKÉ ÚMYSLY DOMÁCNOSTÍ
Verejná mienka o výhodnosti veľkých nákupov na Slovensku
Perspektívnosť veľkých nákupov domácností v nadchádzajúcom období
Investície do stavebných úprav bytu resp. domu
Plány na kúpu  alebo stavbu domu, chaty, chalupy
Úmysel kúpiť v blízkej budúcnosti auto

SÚHRNNÝ INDEX SPOTREBITEĽSKEJ DVERY
Vývoj za SR
Index spotrebiteľskej dôvery v členských štátoch EÚ a v transformujúcich sa štátoch strednej a východnej Európy	22
22

24
25
26
27

28
28

30	
		ZHRNUTIE	32	

ÚVOD

V januári 2001 sa Ústav pre výskum verejnej mienky pri ŠÚ SR opäť venoval problematike spotrebiteľskej atmosféry na Slovensku. V prieskume obyvatelia SR starší ako 16 rokov hodnotili jednotlivé aspekty ekonomického života štátu a finančného hospodárenia domácnosti. Časť otázok sondovala, aké sú možnosti domácností sporiť, resp. investovať do predmetov dlhodobej spotreby, osobného auta, stavebných úprav bývania a stavby, resp. kúpy domu, chalupy, chaty. Prieskum monitoroval tak minulosť ako aj očakávania respondentov. Hodnotené obdobie uplynulých 12 mesiacov, t.j. od 1. januára 2000 do 31. decembra 2000 bolo totožné s kalendárnym rokom. Očakávania sa týkali obdobia nasledujúcich 12 mesiacov, t.j. obdobia od 1. januára 2001 do 31. decembra 2001. Pri investičných aktivitách (kúpa osobného auta, stavba alebo kúpa domu, chaty, chalupy) bolo referenčným obdobie nasledujúcich 2 rokov, t.j. obdobie od 1. januára 2001 do 31. decembra 2002. 

Prieskum známy pod názvom Spotrebiteľský barometer sa realizuje ako súčasť harmonizovaného programu ekonomických a spotrebiteľských prieskumov v členských štátoch Európskej únie a v niektorých transformujúcich sa štátoch strednej a východnej Európy. Spotrebiteľská dôvera, ktorá sa odvodzuje zo zisťovaných indikátorov Spotrebiteľského barometra potom spolu s ďalšími ukazovateľmi z konjunkturálnych prieskumov (za priemysel, stavebníctvo a obchod) vstupuje do súhrnného indikátora charakterizujúceho celkovú ekonomickú situáciu v štáte.
 
Medzi ciele prieskumu patrilo získať poznatky o tom, ako občania: 
•	hodnotia celkovú ekonomickú situáciu v krajine
•	odhadujú ďalší vývoj ekonomiky vo svojom štáte
•	vnímajú vývoj cien tovarov a služieb
•	predikujú vývoj nezamestnanosti
•	reflektujú podmienky pre nákup predmetov dlhodobej potreby
•	vyjadrujú sa o možnostiach sporenia 
•	posudzujú finančné pomery vo svojej domácnosti
•	zamýšľajú investovať.

Zistenia z aktuálneho prieskumu sa porovnávajú s predchádzajúcimi a vďaka použitiu rovnakej metodiky umožňujú i medzinárodnú komparáciu výsledkov. Získané údaje, uvádzané v trojmesačných odstupoch, sú prezentované v dvoch podobách, v percentuálnej a prostredníctvom indexov. 1/ Indexová forma výsledkov sa zakladá na váženom porovnávaní kladných a záporných vyjadrení a je priamo porovnateľná s výsledkami publikovanými Európskou komisiou v mesačníku European economy, Supplement B. Hodnoty sa pri tejto analýze pohybujú v intervale od mínus sto (väčšinou za predpokladu, že všetky odpovede boli z hľadiska respondenta maximálne nepriaznivé a nikto nevyužil odpoveď „neviem posúdiť“) po hodnotu plus sto v opačnom prípade (hodnotenia všetkých respondentov sú maximálne priaznivé). Výnimkou sú indikátory týkajúce sa inflácie a nezamestnanosti, kde v súlade s medzinárodnou metodikou majú indikátory kladnú hodnotu aj napriek tomu, že hodnotenia sú z pohľadu respondentov nepriaznivé. 

___________________________________________________________________________
1/ Časový rad zahŕňa aj údaje z pilotného prieskumu, ktorý sa uskutočnil s väčším časovým odstupom v decembri 1997.  

METODIKA

Výskum sa uskutočnil v dňoch od 28. decembra 2000 do 8. januára 2001 technikou štandardizovaného rozhovoru prostredníctvom dotazníka. Zber dát uskutočnili školení externí spolupracovníci - anketári. Podľa jednotnej medzinárodnej metodiky sa prieskum zameriaval na osoby 16 ročné a staršie. Vzhľadom na veľkosť základného súboru, ktorý tvorilo 4 241 173 obyvateľov SR vo veku 16 a viac rokov, t.j.  78,56 % z 5 398 657 všetkých obyvateľov SR ku 31.12.1999, bola výberová vzorka naplánovaná na 1200 rozhovorov. 1/

Výberový súbor bol utvorený voľným kvótovým výberom so znáhodnením v poslednom kroku. Kontrolovanými premennými boli: pohlavie, vek, národnosť, vzdelanie, veľkosť bydliska a kraj. Po zhodnotení úrovne terénnych prác, vecnej a logickej kontrole vyplnených dotazníkov, bolo na spracovanie odovzdaných  1115  dotazníkov, čo predstavuje 92,92%-nú návratnosť z plánovaného počtu 1200 rozhovorov. Jeden respondent "reprezentuje" 3804 obyvateľov SR zo sledovaného základného súboru populácie od 16 rokov vyššie.

Na zabezpečenie kvalitnej práce externých spolupracovníkov - anketárov má ÚVVM pri ŠÚ SR vypracovaný systém permanentnej kontroly so spätnou väzbou, preto si anketári kontrolu svojej práce plne uvedomujú.

Štatistická presnosť výsledkov výskumu bola hodnotená pomocou intervalov spoľahlivosti. Pre výpočet očakávanej výberovej chyby (reliability) sa využívajú vzťahy platné pre prostý náhodný výber. Charakteristika  reliability  vzťahovaná  na  celý súbor pri    rozsahu n=1115  je  +/- 2,93%. V tabuľke na nasledujúcej strane je uvedené podrobnejšie testovanie reprezentatívnosti celého súboru s jeho výsledkami. Pri uvažovanej  5 %-nej úrovni  významnosti sa potvrdila  reprezentatívnosť výberového súboru podľa kvótových znakov  pohlavie, vek, vzdelanie, národnosť, veľkostná skupina obce a kraj.

_________________________________________________________________________________________________________
1/ Vekové zloženie obyvateľstva Slovenskej republiky v roku 1999. Demografická a sociálna štatistika. ŠÚ SR Bratislava, júl 2000. 

Reprezentatívnosť výberového súboru populácie SR vo veku 16 a viac rokov					
Znak	Základný súbor	Výberový súbor	  Rozdiel      %	CHI2 Test  HV 5 %	
Pohlavie:				rozdiely  nie sú	
muž	47,94	48,97	+1,03	štatisticky	
žena	52,06	51,03	-1,03	významné	
Vek:				rozdiely  nie sú	
16-17	  4,21	  4,04	-0,17	štatisticky	
18-24	15,48	15,70	+0,22	významné	
25-29	9,88	9,60	-0,28		
30-39	17,94	17,85	-0,09		
40-49	19,46	19,73	+0,27		
50-59	13,43	13,45	+0,02		
60-64	  5,09	  5,20	+0,11		
65 a viac	14,51	14,44	-0,07		
Vzdelanie:				rozdiely  nie sú	
základné	29,00	29,17	+0,17	štatisticky	
stredné bez maturity	32,00	31,51	-0,49	významné	
stredné s maturitou	31,00	31,42	+0,42		
vysokoškolské	  8,00	  7,90	-0,10		
Národnosť:				rozdiely  nie sú	
slovenská	84,92	84,13	-0,79	štatisticky	
maďarská	11,45	12,29	+0,84	významné	
iná	  3,63	  3,59	-0,04		
Veľkostná skupina obce:				rozdiely  nie sú	
do 1999	30,39	31,30	+0,91	štatisticky	
2000 -9999	19,92	19,37	-0,55	významné	
10000 - 49999	24,33	24,30	-0,03		
50000 - 99999	12,10	12,20	+0,10		
100 000 a viac	13,26	12,83	-0,43		
Kraj:				rozdiely  nie sú	
Bratislavský	11,94	10,87	-1,07	štatisticky	
Trnavský	10,37	10,78	+0,41	významné	
Trenčiansky	11,42	11,86	+0,44		
Nitriansky	13,56	14,56	+1,00		
Žilinský	12,59	11,05	-1,54		
Banskobystrický	12,40	13,03	+0,63		
Prešovský	13,79	12,94	-0,85		
Košický	13,93	14,91	+0,98		

I. 	HOSPODÁRSKA SITUÁCIA NA SLOVENSKU

I. 1.	Vývoj hospodárskej situácie za posledných 12 mesiacov v mienke verejnosti	

Hodnotenie doterajšieho vývoja ekonomiky v poslednom januárovom prieskume sa zhodovalo so zisteniami spred štvrťroka. Na adresu doterajšieho vývinu hospodárstva sa kriticky vyjadrili tri pätiny opýtaných (61 %), z ktorých 33% tvrdilo, že celková hospodárska situácia sa za posledných 12 mesiacov trochu zhoršila a 28% bolo presvedčených, že zhoršenie bolo výrazné (situácia sa veľmi zhoršila). Protipól kritickým ohlasom tvorili pozitívne výpovede, ktoré mali desatinové zastúpenie (10%). V tomto počte malo 1% prehlásení veľmi zhovievavý charakter (situácia je oveľa lepšia ako pred rokom) a 9% bolo ladených miernejšie (situácia je o trochu lepšia). Štvrtina oslovených osôb (25 %) sa pri poslednom prieskume priklonila k názoru, že celková situácia v hospodárstve je takmer rovnaká ako pred 12 mesiacmi. Pri grafickej prezentácii výsledkov boli odpovede respondentov kvôli väčšej prehľadnosti zlúčené na oboch póloch (kladné varianty zvlášť a záporné varianty taktiež zvlášť). Aktuálne zistenia spolu s ostatnými údajmi, znázornenými v trojmesačných intervaloch, poskytuje nasledujúci graf. 

Graf č. 1

Údaje na časovej osi v grafe naznačujú, že vo vyjadreniach o ekonomickej situácii na Slovensku je posledný januárový výsledok jeden z relatívne najzhovievavejších. Aktuálny podiel záporných odpovedí (61%) patrí medzi najnižšie z doteraz nameraných hodnôt. Priaznivejšie rozdelenie názorov na ekonomickú situáciu v štáte sa zistilo iba pri pilotnom prieskume v decembri 1997. Naopak, najkritickejší boli respondenti v októbri 1999, po júlovej úprave regulovaných cien, kedy o zhoršení situácie oproti uplynulým dvanástim mesiacom hovorilo 85% opýtaných.

Preváženie odpovedí všetkých respondentov podľa metodiky Európskej komisie ponúka iný pohľad na údaje o vývine celkovej hospodárskej situácie na Slovensku, a to indexové číslo -39,1. V tomto indexovom vyjadrení medzi najviac nespokojných s doterajším ekonomickým vývojom patrili v januári 2001 potenciálni voliči HZDS-ĽS (-59,9), nezamestnaní (-51,7) a občania vo veku nad 65 rokov (-51,6). Nasledujúci graf ponúka doterajšie zistenia v oblasti mienky o vývoji ekonomiky v indexovej podobe so štvrťročnými odstupmi.. 

 Graf č. 2

Z grafu č. 2 možno vyčítať, že úroveň indikátora parciálnej nedôvery zistenej v januári tohto roku (-39,1) sa neodlišuje od hodnoty vypočítanej pred štvrťrokom. V porovnaní so situáciou pred rokom sa parciálna nedôvera znížila o 10,8 bodu, čo možno považovať za výraznejšie zlepšenie situácie v oblasti hodnotení doterajšieho vývinu hospodárstva na Slovensku. Oproti januáru 2000 najväčšou názorovou zmenou prešli podnikatelia, ktorí z pôvodnej hodnoty -37,5 dosiahli o rok neskôr hladinu -8,9 (pokles parciálnej nedôvery o 28,6 bodu). V oboch časových bodoch patrili hodnoty podnikateľov medzi najpriaznivejšie hodnotenia. Relatívne veľkou pozitívnou medziročnou zmenou prešli aj obyvatelia Bratislavského kraja, u ktorých parciálna nedôvera z januára minulého roku (-56,6) poklesla o 22,8 bodu na terajšiu hodnotu -33,8.

I. 2.	Predikcia vývoja hospodárskej situácie na Slovensku vo verejnej mienke 	

Pokles pesimizmu, ktorý bol zaznamenaný v októbrovom prieskume pri predikcii hospodárskeho vývinu na Slovensku, nemal dlhodobejší charakter. Na ohlásenie tretieho balíčka ekonomických opatrení vo forme návrhu na úpravy regulovaných cien obyvateľstvo reagovalo prudšou zmenou názorovej hladiny hlavne pri indikátoroch zameraných na budúcnosť. Pri predikciách vývoja hospodárstva v nasledujúcom období sa zastúpenie negatívnych odpovedí oproti situácii pred troma mesiacmi zvýšilo o 14 bodov, takže v januári 2001 celkové zhoršenie hospodárskej situácie na Slovensku očakávala viac než polovica opýtaných (55 %), z nich 31 % predikovalo mierne a 24 % výrazné zhoršenie stavu ekonomiky. Priaznivejší stav hospodárstva pre najbližších 12 mesiacov očakáva 14 % oslovených osôb. V tomto počte je 1 % prognózujúcich oveľa lepšiu hospodársku situáciu a 13 % o trochu lepšiu hospodársku situáciu ako pred rokom. Neutrálna odpoveď (hospodárska situácia zostane rovnaká) si našla takmer štvrtinovú podporu (24 %) verejnosti. Ako ukazuje graf č. 3 na nasledujúcej strane, prírastok pesimizmu za posledné tri mesiace bol kompenzovaný úbytkom frekvencie pozitívnych odpovedí (o 5 percentuálnych bodov), neutrálnych vyjadrení (hospodárska situácia zostane rovnaká o 6 percentuálnych bodov) i ambivalentných výrokov (neviem posúdiť o 3 percentuálne body). Pred rokom boli respondenti naladení podobne, zmeny oproti januáru 2000 nie sú výrazné. 

Graf č. 3

Prepočet odpovedí o očakávanom vývoji hospodárstva SR do indexovej podoby mal v januári 2001 v celoslovenskom priemere hodnotu -32,2. Vyššia miera pesimizmu sa prejavovala najmä u sympatizujúcich s HZDS-ĽS (-53,2), SNS (-48,3), a u obyvateľov starších ako 65 rokov (-46,3).

Graf č. 4

Graf č. 4 na predchádzajúcej strane potvrdzuje, že oproti stavu pred troma mesiacmi sa parciálna nedôvera v aktuálnom prieskume zvýšila o 11,8 bodu, čo možno považovať za výraznejšie zhoršenie situácie. Občania vo veku nad 65 rokov hodnotili v októbri 2000 perspektívy slovenskej ekonomiky indexovým číslom -22,3, takže aktuálna hodnota -46,3 znamená zvýšenie parciálnej nedôvery o 24 bodov. Ešte výraznejšie je sklamanie obyvateľov Bratislavského kraja, u ktorých pred štvrťrokom prevládali pozitívne očakávania nad negatívnymi (parciálna dôvera mala hodnotu +2,4). Januárový index (-29,8) preto znamená zmenu v smere zhoršenia prognóz o 32,2 bodu. 

Názorová hladina respondentov v celoslovenskom súbore bola preniknutá pesimizmom predovšetkým po zvýšení regulovaných cien v júli 1999, kedy zhoršenie parametrov ekonomiky očakávalo 69% oslovených osôb a príslušná hodnota indexu bola -48,0. Aktuálna januárová hodnota je o 15,8 bodu priaznivejšia ako v júli 1999, do úvahy však treba zobrať, že z ohlásených úprav od januára 2001 vzrástla len cena za dodávku tepla a dátumom pre zvýšenie ostatných regulovaných cien (elektriny, plynu, železníc, autobusov, poštovného, vodného, stočného a nájomného v obecných bytoch) bude 1. február 2001. Predpokladáme preto, že po úprave cien sa parciálna nedôvera v oblasti budúceho vývoja ekonomiky ešte zvýši.

Komparácia aktuálneho indexového výsledku o očakávanom vývoji hospodárstva s údajom získaným pred rokom potvrdzuje, že medziročná zmena (zníženie parciálnej nedôvery o 2,1 bodu) nie je výrazná, januárové predikcie hospodárskeho vývinu v roku 2001 sú veľmi podobné ako v januári 2000.

II.	CENY TOVAROV A SLUŽIEB 	

II. 1.	Reflexia inflácie občanmi 	

Podľa údajov ŠÚ SR za obdobie, ktoré hodnotili respondenti (od 1. januára 2000 do 31. decembra 2000), sa spotrebiteľské ceny v úhrne zvýšili o 8,4 % (december 2000 voči decembru 1999). Pred štvrťrokom bola situácia podobná, medziročné zvýšenie spotrebiteľských cien - september 2000 voči septembru 1999 - predstavovalo 8,7 % a pred rokom bola medziročná inflácia dvojmiestna (14,2 % - december 1999 voči decembru 1998). Aj v kvalitatívnych údajoch, ktoré odrážajú  názory občanov, možno nájsť tieto základné charakteristiky inflačného vývoja. Aktuálne januárové zistenia sa podobajú minuloročným októbrovým a spolu sú priaznivejšie ako minuloročné januárové. V ostatnom prieskume najfrekventovanejšou odpoveďou hodnotiacou cenový vývoj za posledných 12 mesiacov bolo vyjadrenie o strednom zvýšení cien, ktoré malo 38 %-né zastúpenie. Menej frekventovaný bol najradikálnejší výrok o výraznom zvýšení cien (32 %). Podiel výpovede o miernom zvýšení cien (ceny sa trochu zvýšili) predstavoval jednu štvrtinu (25 %). Tri percentá opýtaných pri januárovom zisťovaní tvrdili, že ceny zostali rovnaké a 1 % žilo v presvedčení, že ceny tovarov a služieb sa v porovnaní so situáciou pred 12 mesiacmi znížili. Pred štvrťrokom bola situácia mierne priaznivejšia. Odpovedí o strednom zvýšení cien bolo o 1 percentuálny bod menej (37 %), o miernom zvýšení o 5 percentuálnych bodov viac (30 %), o výraznom zvýšení o 3 percentuálne body menej (29 %). Zmeny v štruktúre odpovedi v komparácii s januárom 2000 vmožno vyčítať z grafu č. 5 na nasledujúcej strane. 

Graf č. 5

Pri konštruovaní parciálneho indexu spotrebiteľskej dôvery ohľadne pohybu cien v minulosti (podobne ako pri odhade vývoja inflácie a nezamestnanosti v nasledujúcich 12 mesiacoch) sa v krajinách Európskej únie neuplatňuje len pohľad respondenta, ale širšie ekonomické súvislosti. Kladné znamienko indexu a jeho relatívne vysoká hodnota v prípade hodnotenia pohybov cenovej hladiny a úrovne nezamestnanosti teda nevyjadrujú pri tejto forme indexu spokojnosť, ale nespokojnosť respondenta. Túto okolnosť je treba zohľadniť pri interpretácii nasledujúcich zistení. Pre celoslovenský súbor mal príslušný index subjektívneho hodnotenia doterajšieho cenového vývoja v januári 2001 veľkosť +48,6.V jednotlivých sociodemografických skupinách sa táto hodnota pohybovala v medziach od +37,3 (u podnikateľov) do +57,1 (u sympatizantov s HZDS-ĽS).

Graf č. 6

Ako ukazuje graf č. 6 na predchádzajúcej strane, odchýlka aktuálneho parciálneho indexu zachytávajúceho názory na zmenu cenovej hladiny od  údaja z minulého štvrťroku je nepatrná (3,2 bodu). Aktuálny výsledok je z pohľadu respondentov mierne priaznivejší (o 5,1 bodu) ako pred polrokom a výraznejšie priaznivejší ako na začiatku minulého roka (o 15,0 bodov).

II. 2.	Názory obyvateľov na vývoj cien tovarov a služieb v nadchádzajúcom období	

Časť obyvateľov zachytila informácie o pripravovanom zvýšení regulovaných cien od 1. februára 2001 a zakomponovala ich do svojich prognóz budúceho cenového vývoja v SR. Znamená to, že zhoršenie názorovej hladiny oproti minulému štvrťroku neobišlo ani túto predpoveď. V aktuálnom prieskume si najradikálnejší variant zvolili takmer dve pätiny opýtaných (38 %). Nešlo síce o modálnu odpoveď,  za pozornosť však stojí, že jej zastúpenie sa od situácie pred štvrťrokom zvýšilo o 22 percentuálnych bodov. Zástancov optimistickejšieho názoru o zvyšovaní cien pomalším tempom ako doteraz je v porovnaní s októbrom 2000 o 9 percentuálnych bodov menej (7 %). Najfrekventovanejšou predpoveďou cenového vývoja naďalej ostáva názor o zvyšovaní cien doterajším tempom, jeho zastúpenie od začiatku minulého roku stúpalo z hodnoty 46 % na 56 % v októbri 2000, aktuálna hodnota bola 50 %, čo bolo o 6 percentuálnych bodov menej ako pred štvrťrokom. Medziročná miera inflácie v horizonte od decembra 1998 do decembra 1999 bola 14,2 %. V januári 2000 dve pätiny obyvateľov (41 %) predpovedali pre nasledujúce obdobie vyššiu mieru zvyšovanie cien, 46 % rovnakú mieru. Aktuálne januárové číslo (medziročný nárast cien v decembri 2000 voči decembru 1999 o 8,4 %) dalo za pravdu tým, ktorí predikovali zvyšovanie cien pomalším tempom ako doteraz. Ako ukazuje graf č. 7 na nasledujúcej strane, bolo ich však iba 9 %. Prognóza inflácie ŠÚ SR a Infostatu na 1. štvrťrok 2001 je opäť optimistická. Obe inštitúcie k marcu 2001 medziročne predpokladajú ďalšie zníženie miery rastu spotrebiteľských cien.

Prognóza vývoja vybraných ukazovateľov na 1. štvrťrok 2001	
	ŠÚ SR	Infostat	
	absolútne	index
1.Q.2001
1.Q.2000	index
1.Q.2001
1.Q.2000	
Hrubý domáci produkt (mld Sk) 1)	219,7	102,2 	102,5	
Výberové zisťovanie pracovných síl				
zamestnanosť (tis. osôb)	2 095,0	100,0	100,4 	
miera nezamestnanosti (%) 2)	18,8	x	18,5 	
počet nezamestnaných (tis. osôb)	490,0	99,2	97,9 	
Priemerný počet zamestnancov hospodárstva SR (tis. osôb)	1 935,0	100,6 	101,0 	
Priemerná nominálna mesačná mzda zamestnancov 
hospodárstva SR (Sk)	11 295	107,6 	107,6 	
Miera inflácie (%)				
posledný mesiac obdobia	x	7,3 3) 	7,0 3) 	
v priemere za obdobie	x	8,3 4) 	7,8 4) 	
______________________________________________________________________
1) metóda ESA 95; absolútne hodnoty sú v bežných cenách, indexy sú v stálych cenách 
2) v stĺpci prognóza Infostatu na 1. štvrťrok 2001 je miera nezamestnanosti 
3) v marci 2001 oproti marcu 2000
4) v priemere za 1. štvrťrok 2001 oproti 1. štvrťroku 2000
Graf č. 7 

Prepočtom aktuálnych odpovedí viažucich sa k odhadu inflácie v nasledujúcom období do indexovej podoby dospejeme k hodnote parciálneho indexu +60,9. V číslach charakterizujúcich jednotlivé sociodemografické skupiny sa neprejavili markantné extrémy, hodnoty sa väčšinou pohybovali v rozpätí od +56 do +66.

Graf č. 8

Ako dokumentuje graf č. 8, odchýlka od výsledku o budúcom vývoji inflácie získaného pred štvrťrokom predstavuje v aktuálnom prieskume 20,8 bodu a možno ju interpretovať ako výrazné zvýšenie pesimizmu občanov. U podnikateľov a obyvateľov Bratislavského kraja má tento rozdiel ešte vyššiu hodnotu (30,7, resp. 31,8 bodu). Komparácia aktuálnych údajov so stavom zo začiatku roka 2000 vyznieva priaznivejšie. Súčasná parciálna nedôvera občanov je porovnateľná so stavom po prijatí druhého balíčka ekonomických opatrení. k 1.1. 2000.

III.	VÝVOJ NEZAMESTNANOSTI NA SLOVENSKU V NASLEDUJÚCICH 12 MESIACOCH	

Podľa údajov Národného úradu práce slovenská ekonomika končila rok 1999 s 19,18 %-nou mierou disponibilných evidovaných nezamestnaných. Pri januárovom prieskume v roku 2000 pri prognóze vývoja nezamestnanosti na nasledujúce obdobie dve tretiny opýtaných (67%) reagovali pesimisticky, predpokladali, že nezamestnanosť sa v ďalších 12 mesiacoch zvýši. Údaje NÚP dali za pravdu 9 % opýtaným, ktorí v januári 2000 pre nasledujúce obdobie predikovali zníženie miery nezamestnanosti. V decembri 2000 táto miera predstavovala 17,88 %, čo znamenalo, že medziročne poklesla o 1,3 percentuálneho bodu. Aj napriek tomu, že vláda schválila Národný plán zamestnanosti a na rok 2001 opäť vyčlenila prostriedky na verejnoprospešné práce, súčasná atmosféra na Slovensku nie je veľmi preniknutá presvedčením, že prijaté opatrenia budú účinné. V januári 2001 sa podiel respondentov predpovedajúcich zvýšenie miery nezamestnanosti oproti minulému štvrťroku zvýšil o 14 percentuálnych bodov. Znamená to, že pesimistická vízia v otázke vývoja nezamestnanosti sa posilnila, pri poslednom zisťovaní ju zdieľali podobne ako pred rokom dve tretiny opýtaných (66 %), z ktorých 23 % predpovedalo výrazné a 43 % mierne zvýšenie nezamestnanosti. Ako dokumentuje nasledujúci graf, odpoveď o udržaní existujúceho stavu mala zhruba pätinovú podporu (22 %), pozitívne očakávania (zníženie miery nezamestnanosti) prezentovala necelá desatina (8 %) oslovených osôb, z nich výrazné zníženie nezamestnanosti neočakáva nikto, ostatní (8 %) prognózujú mierny pokles tejto miery.

Graf č. 9

Príslušný index charakterizujúci tohtoročné januárové predpovede respondentov v oblasti vývoja nezamestnanosti má hodnotu +40,0. Najvyššia príjmová skupina (nad 6 520 Sk na jedného člena domácnosti) je výraznejšie optimistickejšia (+28,1), nezamestnaní, stúpenci HZDS-ĽS a SNS naopak, pesimistickejší (okolo +54).

Graf č. 10

Čísla v grafe potvrdzujú, že priaznivá tendencia vo vývoji mienky na ďalší priebeh nezamestnanosti, ktorá sa vo výsledkoch prejavovala od októbra 1999 s odchýlkou v apríli 2000, v januári 2001 už ďalej nepokračovala. V porovnaní s októbrom 2000 sa hodnota indexu zvýšila o 14,1 bodu, čo možno považovať za prejav nárastu nedôvery v účinnosť opatrení smerujúcich k riešeniu problematiky nezamestnanosti, aj keď januárová hodnota nedosiahla úroveň z júla 1999, kedy zvýšenie miery nezamestnanosti predpokladalo 79 % opýtaných (hodnota indexu 56,3). Oproti situácii pred rokom (v januári 2000) nedošlo k významným posunom, obyvatelia boli v oboch časových bodoch naladení podobne.

IV.	FINANČNÁ SITUÁCIA V DOMÁCNOSTIACH	

IV. 1.  Mienka o vývoji finančnej situácie domácností v uplynulých 12 mesiacoch

Pri sledovaní vývoja finančných pomerov domácností v trojmesačných intervaloch sú v údajoch badateľné dve tendencie. Jednou prechádzali hodnotenia respondentov do apríla 2000, keď sa podiel negatívnych hodnotení postupne zvyšoval až na 64 % a druhou od júla 2000, keď sa, naopak, znižuje. Pri poslednom prieskume mali záporné odpovede 50 % né zastúpenie, pričom 27% opýtaných spomínalo mierne a 23 % výrazné zhoršenie finančných pomerov v domácnosti. Zlepšenie stavu vo finančnom hospodárení domácností v aktuálnom prieskume konštatovalo 17 % oslovených osôb (v tom 3 % poukázalo na výrazné a 14 % na mierne zlepšenie rozpočtu v domácnosti). Hladina 17 % tvorila do januára 2001 hornú hranicu pozitívnych odpovedí a bola dosiahnutá jedine v decembri 1997. V hodnoteniach respondentov počas vládnutia súčasnej vlády sa vyskytla po prvýkrát. Štruktúra ostatných údajov (vyšší podiel odpovedí o zhoršení situácie) však nedovolila pozitívne maximum z decembra 1997 prekonať. Januárové zistenie teda patrí medzi relatívne priaznivé hodnotenia, nie je však najpriaznivejšie. Na doplnenie obrazu o ostatných odpovediach je potrebné dodať, že necelá tretina (32 %) oslovených osôb uviedla, že situácia v domácich financiách je rovnaká ako pred rokom. 

Graf č. 11

Graf č. 12 umožňuje porovnať výsledky v indexovom prepočte. Aktuálna hodnota za január tohto roku (-27,0) je nepatrne priaznivejšia ako pred štvrťrokom (rozdiel 0,2 bodu) i pred polrokom (odchýlka 4,8 bodu). Dnešná situácia sa významne neodlišovala ani od tej, ktorú zaznamenal výskum pred rokom (vtedy bola situácia nepatrne horšia, parciálna nedôvera bola o 3,9 bodu vyššia, index mal hodnotu -30,9).

 Graf č. 12

Tradične najpriaznivejšie hodnotenie finančných pomerov vo svojich domácnostiach poskytli podnikatelia (+8,9). Od priemeru sa však odlišovali aj príslušníci najvyššej príjmovej kategórie (nad 6 520 Sk na jedného člena domácnosti; -1,8), sympatizujúci s materskými stranami SDK, LDÚ a SDKÚ (-9,4) a zamestnanci (-14,8). Naopak, svoju nespokojnosť so stavom finančného hospodárenia prejavovali najmä nezamestnaní (-53,7), ľudia vo veku nad 65 rokov (-46,3), prívrženci HZDS -ĽS (-44,2), ale i tí, ktorí, ak by sa voľby konali na začiatku januára 2001, tak by nešli voliť (-37,5). K najväčšiemu medziročnému posunu došlo u obyvateľov Trnavského kraja, kde sa pôvodne najmenej priaznivá hodnota (-36,5) zmenila na relatívne najpriaznivejšiu (-20,0) z krajového hľadiska. 

IV. 2.	Ako obyvatelia odhadujú vývoj finančnej situácie svojich domácností v nadchádzajúcich 12 mesiacoch	

Opatrenia v podobe tretieho balíčka ekonomických opatrení, ktoré slovenská vláda schválila v polovici decembra minulého roku, sa dotknú životnej úrovne domácností. V súvislosti so zvýšením regulovaných cien od 1. 1. 2001 a 1. 2. 2001 si to uvedomuje veľká časť obyvateľov. V januári tohto roku rátalo s horším variantom vývoja finančnej situácie svojej domácnosti v nasledujúcich 12 mesiacoch 49 % respondentov (31 % očakáva mierne zhoršenie, 18 % výrazné zhoršenie svojich peňažných pomerov). Toto číslo  (49 %) sa nachádza približne uprostred intervalu, ktorý je vymedzený hraničnými hodnotami (30 % a 64 %). Oproti situácii pred štvrťrokom ide o zvýšenie o 14 percentuálnych bodov, do nespokojnosti dosiahnutej v júli 1999 po prijatí prvého balíčka, kedy bolo pesimizmom preniknutých 64 % odpovedí, chýba 15 percentuálnych bodov. Opačne naladení občania sú v menšine, majú 13 %- né zastúpenie v populácii. Jedno percento z nich dúfa vo výrazné zlepšenie a 12 % v mierne zlepšenie finančnej situácie vo svojej domácnosti. Tretina odpovedí potvrdila stabilizačný obsah očakávaní (finančná situácia v domácnosti sa v nasledujúcich 12 mesiacoch nezmení).
Graf č. 13

Graf č. 14 na nasledujúcej strane znázorňuje, ako ubúdal pesimizmus v mienke občanov o budúcich finančných pomeroch ich domácností od októbra 1999 (z pôvodnej hodnoty indexu rovnej -41,9) do októbra minulého roku (na hodnotu -16,1). V aktuálnom prieskume bola názorová hladina charakterizovaná indexovým číslom -26,4. Oproti minulému štvrťroku sa parciálna nedôvera zvýšila o 10,3 bodu, čo možno klasifikovať ako výraznejší nárast pesimizmu obyvateľov. V mienke o finančnej budúcnosti svojej domácnosti sa odlišovali najmä podnikatelia (u ktorých prevládali pozitívne očakávania nad negatívnymi; index +7,0), príslušníci najvyššej príjmovej kategórie (nad 6 520 Sk na jedného člena domácnosti; -6,0),  sympatizujúci s materskými stranami SDK, LDÚ a SDKÚ (-6,9) a SDĽ (-15,1). Veľké obavy z vývinu finančnej situácie domácnosti v ďalšom období zdieľali potenciálni voliči HZDS - ĽS (-41,0), no najmä ľudia nad 65 rokov vyššie (-48,8). V skupine najstarších občanov za tri mesiace hodnota indexu poklesla o 24,5 bodu, čo bol najväčší názorový posun. Medziročná komparatívna analýza na úrovni celoslovenského súboru vyznieva priaznivo, v januári 2001 bola parciálna nedôvera mierne nižšia (o 6 bodov) ako v januári pred rokom (hodnota indexu -32,4). Najvýraznejšie vnútroskupinové medziročné zmeny sa odohrali v Žilinskom kraji, kde nespokojnosť s predpokladaným vývojom finančných pomerov domácnosti s hodnotou -44,0 poklesla od januára 2000 o 21,2 bodu na hodnotu indexu -22,8 v poslednom výskume.

Graf č. 14

IV. 3.	Príjmy obyvateľov	

V prieskume Spotrebiteľský barometer sa sledujú čisté mesačné príjmy všetkých členov domácnosti v súhrne, mesiac dozadu. Ide o príjmy z hlavnej a vedľajšej pracovnej činnosti, príjmy z poľnohospodárstva, príjmy z podnikania, sociálne príjmy (dôchodky, prídavky na deti, rodičovský príspevok, príspevok v nezamestnanosti) a iné príjmy (výhry, štipendiá). Zistená výška čistých mesačných príjmov za celú domácnosť sa v decembri 2000 pohybovala v rozmedzí od 1 700 Sk do 71 000 korún. Priemerný čistý mesačný príjem domácnosti za december 2000 podľa zisťovania Spotrebiteľský barometer bol 16 341 korún. Po prepočte na jedného člena domácnosti ide o sumu 5 607 Sk. Pred rokom, pri zisťovaní v januári 2000 bol priemerný čistý mesačný príjem prepočítaný na jedného člena domácnosti 5 428 Sk. Znamená to, že za obdobie od decembra 1999 do decembra 2000 podľa tohto zisťovania nominálne príjmy medziročne vzrástli o 3,3 %. Príjmy prepočítané na jedného člena domácnosti boli dodatočne kategorizované a ich rozdelenie spolu s výsledkami získanými pred rokom sa nachádza v grafe na nasledujúcej strane.

Graf č. 15

Pri delení príjmov stupnicou po 1 500 Sk sa modálnou kategóriou pri poslednom prieskume stal príjem v rozmedzí od 4 500 do 5 999 Sk na jedného člena domácnosti (má ho 29 % domácností). Tridsať sedem percent príjmov prepočítaných na jedného člena domácnosti bolo nižších ako 4 500 Sk. Čisté mesačné príjmy zistené v januári 2001, prepočítané na jedného člena domácnosti, boli  v súlade s požiadavkami Európskej komisie kategorizované aj iným spôsobom, a to do štyroch skupín podľa kvartilov:

1. 	skupina do 3 900 korún
2. 	skupina od 3 901 do 5 000 korún
3. 	skupina od 5 001 do 6 520 korún
4. 	skupina  6 521 a viac korún.
Kvartily sa zároveň využívali ako triediaci znak pri sociodemografickej analýze odlišností medzi skupinami.

IV. 4	Reflexia súčasnej finančnej situácie v domácnostiach	

Pri posudzovaní vývinu finančnej situácie v domácnosti za uplynulé obdobie polovica respondentov (50 %) v ostatnom výskume uviedla, že ich domáce pomery sa v porovnaní so situáciou pred dvanástimi mesiacmi zhoršili. Premenná, ktorá skúma finančnú situáciu v domácnosti z iného pohľadu, (či finančné pomery v domácnosti umožňujú sporiť alebo len „prežiť“), tieto subjektívne pocity veľmi nepotvrdzuje. V zodpovedajúcich údajoch o finančnom stave domácnosti sa po uplynutí roku neprejavujú žiadne štatisticky významné zmeny. Najpočetnejším variantom ostáva odpoveď o „živote“ od výplaty k výplate, ktorú v najnovšom prieskume prezentovalo 39 % opýtaných, (pred rokom ich bolo 41 %). Frekvencia priaznivého výroku o sporení bola v aktuálnom zisťovaní len o niečo nižšia (37 %), pričom v značnej miere sporia 2 % a 35 % trochu sporí. Podobnú vnútornú štruktúru mali výsledky získané pred rokom (2 % a 32 %). Pri definovaní finančnej situácie v domácnosti necelá štvrtina respondentov (23 %) v januári tohto roku uviedla, že žije z úspor (13 %) alebo na dlh (10 %). V januári 2000 do kategórie žijúcich z úspor alebo na dlh patrilo 24 % domácností. 

Graf č. 16

Priemet výsledkov o finančnom hospodárení v domácnosti do indexovej podoby mal v najnovšom výskume hodnotu +1,7. Podnikateľov charakterizovalo číslo +28,2, nezamestnaných index o veľkosti -32,2. Ľudia vo veku nad 65 rokov dosiahli hodnotu -6,21.

Graf č. 17

Graf č. 17 napovedá, že pri hodnotení finančných pomerov v domácnosti je aktuálna januárová hodnota parciálnej dôvery nepatrne (o 2,7 bodu) nižšia ako pred štvrťrokom a takmer rovnaká ako pred rokom (rozdiel 0,4 bodu). Zo sociodemografických skupín oproti situácii pred troma mesiacmi impulzívnejšie reagovali obyvatelia Bratislavského kraja, u ktorých októbrová hodnota z roku 2000 o veľkosti +11,5 poklesla o 14,4 bodu na -2,9. Oproti januáru 2000 sa opačnou reakciou prezentovali obyvatelia Žilinského kraja, u ktorých sa pôvodných -6,8 zlepšilo o 14,6 bodu, na +7,8.

V. SPORENIE OBČANOV

V. 1.  Podmienky sporenia na Slovensku v pohľade občanov

V analýze medziročných posunov doteraz spomenutých indikátorov zahrnutých do prieskumu Spotrebiteľský barometer sa zväčša konštatoval priaznivý stav alebo len nevýznamné odchýlky. Indikátor, sondujúci, či je v súčasnosti na Slovensku vhodný čas na sporenie, je výnimkou. V januári 2001 obsahovala verejná mienka viac kritických hlasov nielen v porovnaní s minulým štvrťrokom, ale hlavne vzhľadom na výsledok dosiahnutý v januári pred rokom. Vtedy ako vcelku nevhodné označilo súčasné podmienky pre sporenie 70 % opýtaných. V aktuálnom prieskume ich bolo o 9 percentuálnych bodov viac (48 % oslovených osôb uviedlo, že nie je dosť vhodný čas na sporenie, 31 % použilo ešte radikálnejšiu odpoveď, je veľmi nevhodný čas na sporenie). Zastúpenie respondentov s kladným postojom k podmienkam sporenia predstavovalo v poslednom januárovom prieskume 13 %. Vnútorná štruktúra týchto odpovedí bola nasledovná: 2 % opýtaných boli stúpencami silnejšej odpovede (podmienky na ukladanie peňazí sú veľmi vhodné) a 11 % sa prikláňalo k miernejšiemu variantu (sú dosť vhodné). Pred rokom mali kladné odpovede 18 % podiel. Ako dokumentuje nasledujúci graf, aj situácia pred štvrťrokom bola priaznivejšia ako v ostatnom zisťovaní.

Graf č. 18

Indexovou podobou posledných výsledkov zistených pri mapovaní názorov na podmienky sporenia v SR je číslo -48,8. Graf č. 19 na nasledujúcej strane potvrdzuje, že pri zobrazení údajov s trojmesačným odstupom ide o najmenej priaznivé zistenie. V sledovaných sociodemografických skupinách sa nevyskytujú extrémne rozdiely, najkritickejší boli ľudia s najnižšími príjmami (pod 3 900 Sk na jedného člena domácnosti; -57,0), najnižšia parciálna nedôvera charakterizovala podnikateľov (-38,0). V porovnaní so situáciou pred troma mesiacmi rozdiel v celoslovenskom súbore predstavuje 5,6 bodu, čo je mierne zhoršenie stavu. Vzdialenosť od výsledku získaného pri posudzovaní podmienok sporenia pred rokom je 10,8 bodu, túto odchýlku treba klasifikovať ako výraznejšie zhoršenie situácie. 

Graf č. 19

V. 2. 	Perspektívy sporenia v domácnostiach	

Pri charakterizovaní súčasnej finančnej situácie v domácnosti viac ako tretina respondentov (37 %) v poslednom prieskume uviedla, že doma sporia v značnej miere alebo aspoň niečo usporia. Odhad perspektív akumulovania finančných prostriedkov v nasledujúcich 12 mesiacoch pri inom indikátore vyznel horšie: optimisticky bola naladená štvrtina oslovených osôb (25 %), z ktorých v nasledujúcom období úspory 7 % rozhodne očakáva a 18 % viac očakáva ako neočakáva. Protipól im tvorilo 72 % opýtaných, z ktorých akumulované čiastky viac neočakáva ako očakáva 32 % a vôbec neočakáva 40 %. Pri zobrazení údajov v trojmesačných odstupoch zmeny voči predchádzajúcim hodnotám nie sú podstatné.

Graf č. 20

Aktuálnou indexovou hodnotou pre perspektívy sporenia v domácnostiach pre celoslovenský súbor je číslo -39,7. Subjektívne vyjadrenia sa však rôznia v závislosti od socioprofesijneho postavenia, príjmu, veku i vzdelania. Rozdiely v indexoch medzi kategóriami dosahujú niekde i extrémne hodnoty (napríklad podnikatelia +11,4, nezamestnaní -69,4; rozdiel je rovný 80 bodov). Vízie sporenia v domácnosti sú pesimistickejšie najmä v nízkopríjmovej skupine  (pod 3 900 Sk  na jedného člena domácnosti; -64,6),  u ľudí  starších  ako  65 rokov (-64,0),  u opýtaných  so základným  stupňom  vzdelania  (-53,5)  a sympatizujúcich  s HZDS-ĽS (-54,8).

Graf č. 21

Z časového hľadiska možno konštatovať takmer zhodné výsledky o perspektívach sporenia v domácnostiach vzhľadom na situáciu pred troma mesiacmi i pred rokom. Po decembrovom oboznámení sa verejnosti s obsahom tretieho balíčka ekonomických opatrení je situácia mierne priaznivejšia ako po zavedení ekonomických opatrení v júli 1999 (odchýlka predstavovala 5,8 bodu). Realizácia opatrení v praxi však pravdepodobne i tu prinesie zvýšenie parciálnej nedôvery v ďalších výskumoch.

VI. SPOTREBITEĽSKÉ ÚMYSLY DOMÁCNOSTÍ

VI. 1.  Verejná mienka o výhodnosti veľkých nákupov na Slovensku

Pri hodnotení podmienok pre veľké nákupy na Slovensku najnovšie údaje potvrdzujú zistenia spred troch mesiacov. Podobne ako v októbri 2000 aj teraz takmer polovica opýtaných (49 %) tvrdila, že súčasné podmienky pre nákup predmetov dlhodobej spotreby sú rovnako výhodné ako nevýhodné. K nákupu predmetov ako nábytok, práčka, chladnička, koberce sa kladne stavalo 15 % respondentov, ktorí vyhlasovali, že v súčasnosti je výhodné robiť na Slovensku veľké nákupy. Približne rovnaká časť (14 %) sa k problematike nevedela vyjadriť. Ostatných (22 %) charakterizovali negatívne odpovede (v súčasnosti je nevýhodné na Slovensku robiť veľké nákupy). Najviac kritických vyjadrení sa nachádzalo v odpovediach respondentov v októbri 1999, kedy súčasné podmienky pre veľké nákupy za nevýhodné označilo 25 % oslovených osôb. Spodnú hranicu tvorilo 18 % pri zisťovaní v decembri 1997. Vtedy orientáciu parciálneho indexu určovali pozitívne odpovede, ktorých bolo viac (22 %).
Graf č. 22

Graf č. 23 transformuje údaje o názoroch na podmienky pre veľké nákupy do indexovej podoby. Hodnota prislúchajúca poslednému výskumu (-7,0) patrí k priaznivejším zisteniam pri tomto indikátore. Parciálna nedôvera vyjadrená spomenutou hodnotou je nepatrne nižšia ako pred štvrťrokom (o 1,5 bodu) i ako pred rokom (o 0,9 bodu). Zo sociodemografických skupín kritickejší postoj k podmienkam pre nákup predmetov dlhodobej spotreby zaujala nízkopríjmová skupina pod 3 900 Sk na jedného člena domácnosti (-17,7), ľudia vo veku nad 65 rokov (-18,8) a obyvatelia  Banskobystrického kraja (taktiež -18,8). U podnikateľov, naopak, prevažujú kladné vyjadrenia nad zápornými, príslušný index je teda kladný (+15,2).

Graf č. 23

 VI. 2.	Perspektívnosť veľkých nákupov domácností v nadchádzajúcom období	

Žiadne prekvapujúce zistenia nečakali v poslednom výskume ani pri indikátore, pri ktorom sa respondenti vyjadrovali, či v nasledujúcich 12 mesiacoch hodlajú minúť viac alebo menej finančných prostriedkov na nákup predmetov dlhodobej spotreby (napr. nábytok, práčka, televízor, chladnička, koberce a pod.) ako pred rokom. Kladnú odpoveď poskytlo spolu 13 % opýtaných, z ktorých 3 % chcú nakupovať oveľa viac ako doteraz a 10 % o trochu viac ako doposiaľ. Frekvencia tých, čo majú v úmysle svoje výdavky na veľké nákupy obmedziť, predstavovala v januári tohto roku 46 %. V tomto počte je 15 % respondentov takých, ktorí mienia minúť o trochu menej ako doteraz a 31 % tých, čo plánujú minúť oveľa menej ako doteraz. Odpoveď o rovnakej miere nakupovania predmetov dlhodobej spotreby sa stala príťažlivou pre viac ako tretinu oslovených osôb (36 %). V tejto kategórii sú zaradené i odpovede tých, ktorí v uplynulých mesiacoch nič nenakupovali a neplánujú nič kupovať ani v nasledujúcom období. 

Graf č. 24

Parciálna nedôvera v oblasti veľkých nákupov v domácnosti mala v januári 2001 hodnotu -30,4 (pozri graf na nasledujúcej strane). Ide o rovnakú hodnotu, aká približovala názory respondentov pri tomto indikátore v januári pred rokom (taktiež -30,4) a veľmi podobnú, aká charakterizovala názorovú hladinu pred štvrťrokom (-30,6). Relatívne najpozitívnejším bolo zistenie v apríli 1999, príslušná parciálna nedôvera však oproti súčasnému stavu bola iba nepatrne nižšia (rozdiel 4,4 bodu). Aj keď sa vo vyjadreniach o perspektívach veľkých nákupov v domácnostiach v sociodemografickom pohľade sporadicky objaví kladná hodnota parciálneho indexu, v januári 2001 vo všetkých sledovaných skupinách prevládali záporné vyjadrenia nad kladnými. Najpesimistickejšie reagovali nezamestnaní (-45,9), ľudia nad 65 rokov (-45,0) a nízkopríjmová skupina (pod 3 900 Sk na jedného člena domácnosti; -42,1). Podnikatelia pri indikátore perspektív veľkých nákupov v domácnosti dosiahli hodnotu -1,9.

Graf č. 25

 VI. 3. 	Investície do stavebných úprav bytu, resp. domu	

Kladnú odpoveď na otázku plánovania stavebných úprav bytu, resp. domu v najbližších 12 mesiacoch, napríklad zavedenie ústredného kúrenia, prestavba sociálne zariadenie a pod., v januári 2001 poskytla pätina (20 %) opýtaných. Vnútorná štruktúra týchto odpovedí bola nasledovná: 5 % respondentov potvrdilo, že je to veľmi pravdepodobné, 15% že je to viac-menej pravdepodobné. Väčšina (78 %) z oslovených osôb poskytla zápornú odpoveď (23 % asi nie, 55 % rozhodne nie). Rozdiely medzi výskumami v štvrťročnej periodicite sú minimálne, odchýlky v údajoch aktuálneho prieskumu od zistení získaných pred štvrťrokom i pred rokom sú zanedbateľné. 

Graf č. 26

Záujem investovať do stavebných úprav bytu bol v januári 2001 zobrazený indexovým číslom -54,4. Tento údaj sa mierne odlišuje iba od indexu, ktorý prislúchal výsledkom z decembra 1997, kedy bola ochota investovať vyššia (rozdiel 5,7 bodu).

Graf č. 27

VI. 4.	Plány na kúpu  alebo stavbu domu, chaty, chalupy	

Pri sledovaní plánov na kúpu alebo stavbu domu, chaty, chalupy v najbližších 2 rokoch nedochádza z celoslovenského pohľadu k žiadnym citeľnejším výkyvom. K investičným aktivitám v tomto smere sa podľa posledných údajov chystá spolu 5 % opýtaných (2 % rozhodne áno, 3 % asi áno). Finančne náročné aktivity neplánuje v najbližšom období 95 % oslovených osôb (10 % asi nie, 85 % rozhodne nie).

Graf č. 28

 Číslo, porovnávajúce podiel kladných a záporných odpovedí malo v januári 2001 v prípade veľkých investícií do domu, chaty, chalupy hodnotu -87,0. Záujem o investičné aktivity väčšieho rozmeru je značne stabilizovaný a nepodlieha výraznejším zmenám v časovom horizonte. 

Graf č. 29

VI. 5.	Úmysel kúpiť v blízkej budúcnosti auto	

V januári 2001 svoj úmysel investovať do motorového prostriedku v nasledujúcich dvoch rokoch potvrdilo 8 % opýtaných. S väčšou pravdepodobnosťou si ho kúpia 2 % opýtaných, pravdepodobnosť odhodlania investovať do osobného automobilu u 6 % respondentov je nižšia (asi si ho kúpia). Zamietavo sa pri tejto otázke (kúpiť či nekúpiť auto) vyjadrilo deväť z desiatich oslovených osôb (91 %), z ktorých 16 % je negatívne rozhodnutých len tak napoly (asi si ho nekúpi),  ale 75 % úplne (rozhodne si ho nekúpi).

Graf č. 30

Aj v prípade investícií do osobného automobilu sú zámery obyvateľstva stabilizované. Odchýlka aktuálnej hodnoty (-78,5) od výsledku získaného pred troma i pred 12 mesiacmi je nepatrná. Vzhľadom k situácii na konci roka 1997, je investičný potenciál pri kúpe áut v najnovšom prieskume mierne nižší (rozdiel 5,5 bodu). 
 
Graf č. 31

VII. SÚHRNNÝ INDEX SPOTREBITEĽSKEJ DVERY

VII. 1. Vývoj v SR

Podľa medzinárodnej metodiky sa z piatich vybraných indikátorov (finančná situácia domácnosti za uplynulých 12 mesiacov, finančná situácia domácnosti v nasledujúcich 12 mesiacoch, hospodárska situácia na Slovensku v uplynulých 12 mesiacoch, hospodárska situácia v nasledujúcich 12 mesiacoch a výhodnosť veľkých nákupov na Slovensku) odvodzuje súhrnná charakteristika, ktorá približuje celkovú spotrebiteľskú dôveru obyvateľstva. 

Graf č. 32

Podľa posledného zisťovania je u občanov Slovenska viac spotrebiteľskej nedôvery ako dôvery. Index má záporné znamienko a hodnotu 26,3. V intervale vyskytujúcich sa čísel (v grafe č. 32 od -38,4 do -19,6) stojí táto veličina približne v prostriedku. Posledné januárové zistenie je nepatrne horšie ako pred troma mesiacmi. Na tomto nepatrnom zvýšení súhrnnej spotrebiteľskej nedôvery oproti októbru 2000 sa podieľali najmä indikátory týkajúce sa budúcnosti hospodárskej situácie v štáte, ako aj finančnej situácie v domácnosti, ktoré pravdepodobne súviseli s ohláseným zvýšením cien v roku 2000. V januári 2000 bola súhrnná spotrebiteľská nedôvera nepatrne vyššia, podľa týchto údajov vstupovali ľudia do nového roku 2001 s nepatrne nižšími obavami ako pred rokom. 

Pracovná skupina Európskej komisie k ekonomickým a spotrebiteľským prieskumom v súčasnosti zvažuje zmenu konštrukcie súhrnného indikátora spotrebiteľskej dôvery a navrhuje zahrnúť do jej obsahu menej indikátorov a iné ako doteraz. V úvahách sa vyskytujú najmä tie, ktoré majú predikčný obsah (vývoj nezamestnanosti, hospodárskej situácie v štáte a finančnej situácie domácnosti v nasledujúcich 12 mesiacoch,  perspektívy usporenia finančných prostriedkov v domácnosti počas nasledujúcich 12 mesiacov). Na ich základe sa skonštruoval indikátor súhrnnej spotrebiteľskej atmosféry, ktorého hodnoty poskytuje nasledujúci graf.

Graf č. 33

Súhrnný index spotrebiteľskej atmosféry dosiahol v januári 2001 hodnotu -14,6. Aj táto charakteristika stojí niekde uprostred intervalu znázornených hraničných hodnôt. Najpriaznivejší údaj pre Slovensko -11,4 bol dosiahnutý v prieskume v decembri 1997. Vzdialenosť od výsledku získaného v októbri 2000, ako aj pred rokom v januári 2000, je zanedbateľná.

 VII. 2 Index spotrebiteľskej dôvery v členských štátoch EÚ a v transformujúcich sa štátoch strednej a východnej Európy 

Spotrebiteľský barometer je súčasťou medzinárodného projektu prieskumov, a preto možno výsledky krajín participujúcich na projekte porovnať. Nasledujúca tabuľka uvádza hodnoty indexu spotrebiteľskej dôvery krajín EÚ v podobe priamo porovnateľnej s indexmi používanými v tejto informácii.

SPOTREBITEĽSKÁ DVERA V KRAJINÁCH EURÓPSKEJ ÚNIE
Index spotrebiteľskej dôvery	jún
2000	júl
2000	august
2000	sept.
2000	okt.
2000	nov.
2000	dec. 
2000	jan.
2001	
Belgicko	13	   9	 14	 10	 10	 13	 16	 14	
Dánsko	   4	   4	   2	   1	    9	   4	   7	   4	
Spolk. r. Nemecko	 -1	  -2	   0	 -4	  -6	  -4	  -3	  -1	
Grécko	  -3	  -4	 -8	 -9	 -16	-21	-18	-15	
Španielsko	   8	   9	   9	   4	    3	  -1	   3	    2	
Francúzsko	   0	   1	 -2	 -6	  -4	  -3	   1	    4	
Írsko	  19	 16	 20	 12	  13	 10	 14	 10	
Taliansko	-13	-11	  -9	-13	-10	-12	-10	-13	
Holandsko	  21	  20	 19	 19	  21	 18	 19	 12	
Rakúsko	   1	    3	  3	   0	   -4	  -4	   0	  -2	
Portugalsko	-16	-14	-15	-18	-18	-20	-20	-21	
Fínsko	  12	  13	 12	 10	    8	  11	 12	 12	
Švédsko	  18	  15	 17	 16	  14	  14	 12	  9	
Veľká Británia	   -2	   -2	   0	 -4	    0	   0	   2	  3	
Európska Únia  spolu	
   0	
  0	
    1	
  -3	
  -2	
  -2	
   0	
  0	

Z tabuľky vyplýva, že spotrebiteľská dôvera v členských štátoch Európskej únie, ktoré poskytli predbežné údaje za január 2001 sa v tomto mesiaci pohybovala od hodnoty - 21 v Portugalsku do +14 v Belgicku. Hodnota indexu na Slovensku dosiahnutá prieskumom v mesiaci január 2001 mala hodnotu -26, čo znamená, že výroky obyvateľov Slovenska boli nepriaznivejšie než v krajinách Európskej únie. Rozdiel od najkritickejšieho hodnotenia (Portugalsko) predstavoval v januári tohto roku 5 bodov. Index spotrebiteľskej dôvery v celej Európskej únii mal v januári 2001 priemernú hodnotu rovnú 0. Oproti priemeru členských štátov Európskej únie Slovensko dosiahlo hodnotu o 26 bodov nižšiu. 

Údaje za členský štát Európskej únie s najviac (Holandsko) a najmenej (častokrát Portugalsko) priaznivými výsledkami súhrnného indexu spotrebiteľskej dôvery, spolu s priemerom za zúčastnené členské štáty EÚ a výsledkom získaným v SR, poskytujeme aj v grafickej podobe na nasledujúcej strane.

Graf č. 34

Z údajov znázornených v štvrťročných intervaloch vyplýva, že medzi Slovenskom a priemerom EÚ je maximálny rozdiel 37 bodov, minimálny rozdiel 20 bodov.

SPOTREBITEĽSKÁ DVERA ŠTÁTOV STREDNEJ A VÝCHODNEJ EURÓPY
Index spotrebiteľskej dôvery	jún
2000	júl
2000	august 
2000	sept.
2000	okt.
2000	nov.
2000	dec.
2000	jan.
2001	
Slovenská republika	-30	-28	-24	-26	-22	-28	-35	-26	
Česká republika	-13	-14	-12	-10	  -9	  -7	-14	  -7	
Estónsko	**	   -9	**	**	-14	**	**	-12	
Maďarsko	-31	-32	-31	-33	-31	-30	-22	 -21	
Lotyšsko	**	**	**	**	**	**	**	**	
Slovinsko	-20	-20	-22	-22	-23	-19	-20	-18	
** údaj v čase spracovania informatívnej správy nebol k dispozícii

Z prístupných indexových hodnôt spotrebiteľskej dôvery v transformujúcich sa štátoch možno konštatovať, že rozdiely medzi krajinami EÚ sú výraznejšie ako diferencie medzi štátmi strednej a východnej Európy.

ZHRNUTIE 

Po ohlásení zámeru MF SR zvýšiť od 1. 1. 2001 a 1. 2. 2001 regulované ceny na Slovensku došlo v subjektívnom hodnotení respondentov k posunom, ktoré naznačujú zhoršenie spotrebiteľskej nálady obyvateľov v porovnaní  s októbrom 2000 pri desiatich sledovaných oblastiach. Oproti situácii pred troma mesiacmi vzrástli najmä obavy obyvateľov v indikátoroch s prognostickým obsahom, t.j. pri tých, ktoré odhadovali vývoj v nasledujúcich 12 mesiacoch. Verejnosť sa výrazne viac než pred troma mesiacmi bojí zhoršenia hospodárskej situácie v krajine a finančnej situácie v domácnosti, zvýšenia inflácie a nezamestnanosti. Taktiež sa mierne zvýšili obavy, že domácnosť nebude môcť v nadchádzajúcom období sporiť. 

Pri komparácii aktuálnych údajov so zisteniami dosiahnutými pred rokom možno konštatovať podobnosť výsledkov, s výnimkou štyroch ukazovateľov, u ktorých boli zaznamenané väčšie odchýlky. Oproti januáru minulého roku sa podľa skonštruovaných indexov zlepšili parametre hodnotenia doterajšej inflácie, doterajšej hospodárskej situácie a aj predikcie vývoja finančnej situácie v domácnosti boli mierne priaznivejšie teraz, než v minulosti. K nepriaznivému vývoju voči výsledkom, ktoré boli získané v januári 2000, došlo v jedinom prípade, a to pri hodnotení podmienok sporenia na Slovensku.

Pri analýze súhrnnej spotrebiteľskej dôvery možno konštatovať, že v priebehu roku 1999 a 2000 sa rozdiel indexu za SR od priemeru za členské štáty Európskej únie postupne zmenšoval, znížil sa z 37 bodov v októbri 1999 na 20 bodov v októbri 2000, od novembra 2000 sa však odchýlka opäť začala zväčšovať, v decembri minulého roku dosiahla 35 bodov, pri aktuálnom prieskume 26 bodov. Spotrebiteľskej nedôvere obyvateľov SR je z členských štátov EÚ najbližšia spotrebiteľská nedôvera obyvateľov Portugalska, ktorá sa v januári 2001 líšila len nepatrne (v SR bola o 5 bodov vyššia než v Portugalsku).