I. Obsahové zameranie a štruktúra PEP

V roku 2003 bude PEP SR vypracovaný tretíkrát. Jeho jednotnú obsahovú štruktúru určuje Európska komisia  - Generálny direktoriát pre ekonomické a finančné záležitosti. Podľa predbežných dispozícií EK sa v roku 2003 nebude v podstate meniť jeho obsah, štruktúra a hlavný cieľ. PEP 2003 nadviaže na dispozície načrtnuté pre rok 2002, ktorých hlavným zámerom bolo zvýšiť kvalitu programov vypracovávaných jednotlivými kandidátskymi krajinami, najmä ich analytický charakter a jednotnú formu. Konkretizácia dispozícií EK v roku 2002 vyplynula z odporúčaní, ktoré odzneli na spoločnom rokovaní zástupcov EK (EFC) a kandidátskych krajín na vysokej úrovni. Dokument bude mať opäť štyri základné časti:
-	Prehľad súčasného ekonomického vývoja
-    Makroekonomický rámec
-	Verejné financie 
-	Štrukturálne reformy
V prílohe dokumentu je zostava tabuliek. 

Pre každú uvedenú časť EK vymedzila hlavné problémové okruhy, ktoré sú jej základnou obsahovou náplňou, ako je to uvedené nižšie.

1. Prehľad súčasného ekonomického vývoja

Poskytuje celkovú charakteristiku súčasného ekonomického vývoja so zameraním na kľúčové makroekonomické parametre, ako sú: HDP, spotreba, investície, zamestnanosť, produktivita, vonkajší sektor, inflácia, menové agregáty a výmenný kurz.
Hodnotiace pohľady na aktuálnu ekonomickú situáciu sa opierajú o kvantitatívne ukazovatele, ktoré budú v PEP prezentované v rámci jednotnej tabuľkovej prílohy, odporúčanej EK. Cieľom je porovnať ekonomické trendy, ktoré nastali od posledného predloženého dokumentu s tými, ktoré sa predpokladajú v novom dokumente a vysvetliť dôvody podstatných rozdielov v trendoch vývoja. 

2.	Makroekonomický rámec

Obsahom tejto časti je prezentovanie konzistentného strednodobého makroekonomického rámca a  hlavných cieľov makroekonomickej politiky s dôrazom na voľbu hospodárskej politiky, podporujúcej predpokladaný makroekonomický vývoj a stratégiu prístupu SR do EÚ a EMÚ. Okrem toho sa v tejto kapitole očakáva prezentácia výsledkov hlbších analýz niektorých makroekonomických problémov. 

Súčasťou tohto bodu je strednodobý kvantitatívny scenár a prognózy kľúčových makroekonomických ukazovateľov s časovým horizontom do roku 2006, ktorý zohľadňuje nielen očakávaný vývoj vonkajšieho ekonomického prostredia, ale aj politiky prezentované v časti o verejných financiách a štrukturálnych reformách. V prípade vypracovania alternatívnych scenárov je potrebné jasne špecifikovať všetky rozdiely v prognózach a trendoch medzi jednotlivými scenármi.

Makroekonomický rámec okrem globálnejších pohľadov prezentuje aj vývoj v nasledujúcich kľúčových ekonomických oblastiach, pričom je potrebné zdôvodniť zmeny trendov predpokladané v minulom PEP.

2.1	Reálny sektor 

Informácie o vývoji reálneho sektora, uvádzané v tejto časti by mali viesť k analýze cyklického vývoja hospodárstva. Predpoklad reálneho rastu HDP by mal byť doplnený údajom o očakávaných zdrojoch rastu, z hľadiska zmeny vo faktoroch výroby a v celkovom dopyte. 

2.2  Inflácia     

Táto časť obsahuje prognózu vývoja inflácie, východiskové predpoklady, ako i faktory, ktoré by mohli jej vývoj ovplyvniť. Pozornosť by mala byť venovaná výrazným zmenám prognózy v porovnaní s predchádzajúcim PEP.

2.3   Menová politika a politika výmenných devízových kurzov

Prezentované by mali byť strednodobé ciele menovej politiky v kontexte „mixu politík“ z hľadiska stratégie pristúpenia k EMÚ. Zároveň by táto časť mala poskytnúť informácie o súčasnom kurzovom režime a jeho potenciálnej zmene vo vzťahu k účasti SR v ERM II. Mal by byť tiež uvedený možný časový rámec vstupu do EMÚ.

2.4  Externý sektor 

Zámerom tejto časti dokumentu je zhodnotiť súčasný vývoj bežného účtu a jeho udržateľnosť v strednodobom horizonte a navrhnúť politiku pre riešenie potenciálnych problémov. Mimoriadny význam má analýza kapitálových tokov a ich zloženia a uvedenie návrhov liberalizácie kapitálových tokov, ktorá sa vyžaduje podľa príslušného acquis. 

3.  Verejné financie

Ťažiskom tejto časti je rozpočtová politika s dôrazom na jej udržateľnosť a efektívnosť. PEP predstavuje strednodobé fiškálne ciele a faktory podporujúce voľbu týchto cieľov. Európska komisia sa v predvstupovom období viac zameriava na strednodobú fiškálnu udržateľnosť a nie dosahovanie konkrétnych fiškálnych cieľov, keď že vhodný deficit vzhľadom na HDP sa môže v rôznych krajinách líšiť a závisieť od rýchlosti  štrukturálnych reforiem, implementácie acquis a investícií na verejnú infraštruktúru a rozsahu reálnej konvergencie. S blížiacim sa termínom vstupu do EÚ sa bude zvyšovať význam schopnosti krajiny dosiahnuť úroveň Maastrichtských kritérií. 

V tejto časti by mali byť uvedené rozpočtové a ostatné ekonomické opatrenia, ktoré boli prijaté alebo navrhnuté pre dosiahnutie fiškálnych cieľov programu. Text a tabuľky by mali poskytnúť kvantitatívne hodnotenia účinkov najvýznamnejších opatrení. Explicitne by malo byť uvedené, kedy sa od týchto opatrení očakávajú efekty. Rozpočtový scenár by mal zohľadňovať plnenie zámerov štrukturálnych reforiem špecifikovaných v ďalšej časti dokumentu. Súčasťou hodnotenia  kvality fiškálnych opatrení sú aj informácie o investičných zámeroch vo verejnom sektore a o očakávanom príspevku z predvstupových a štrukturálnych fondov EÚ. 

Na základe údajov o rozpočtových výsledkoch je potrebné posúdiť plány súčasnej politiky, porovnať ich s cieľmi prezentovanými v predchádzajúcom PEP a zhodnotiť dôvody výrazného rozdielu medzi dosiahnutými výsledkami a budúcimi cieľmi. Údaje k tomuto účelu majú byť porovnateľné s údajmi vo fiškálnej notifikácii, ktorú kandidátske krajiny každoročne predkladajú Eurostatu  s použitím metodiky ESA (akruálny princíp). Údaje v metodike GFS (cash princíp) by sa mali použiť len alternatívne a dočasne. 
Obsah časti o verejných financiách je rozčlenený na niekoľko dôležitých problémových okruhov.

3.1	Strednodobý fiškálny rámec

Program má stanoviť fiškálne ciele vlády prostredníctvom plánovania hlavných fiškálnych agregátov. Je potrebné venovať pozornosť budúcim daňovým plánom a plánom verejných výdavkov, vrátane tých, ktoré sa týkajú programov EÚ a  implementácie acquis. Mali by byť uvedené informácie o predpokladaných zmenách, štrukturálnych opatreniach, alebo inštitucionálnych zmenách, ktoré môžu ovplyvniť rozpočet. 

V tejto časti dokumentu sa majú prezentovať analýzy citlivosti objasňujúce, ako môžu zmeny v dôležitých ekonomických predpokladoch (najmä zmeny úrokových mier a výmenných kurzov) ovplyvniť fiškálnu pozíciu.  Kvalitatívne hodnotenia súčasného i budúceho vývoja verejných financií majú byť doplnené aj analýzami cyklickej pozície ekonomiky a jej vplyvu na rozpočtovú pozíciu.

3.2    Správa verejného dlhu          

V tejto časti majú byť uvedené inštitucionálne mechanizmy riadenia domáceho a zahraničného verejného dlhu, resp. dlhu so zárukou verejných inštitúcií a navrhované zmeny týchto mechanizmov. V tých prípadoch, kde sú zavedené limity pôžičiek, mali by byť vysvetlené kľúčové prvky stropov. 

Táto podkapitola by mala poskytnúť prehľad o významných prvkoch existujúceho dlhu, prognózu jeho vývoja a jeho determinantov. Ďalej je potrebné uviesť významné predpoklady vývoja dlhu, najmä tie, ktoré sa týkajú úrokových sadzieb a pohybu výmenných kurzov. Doplňujúcimi informáciami v opodstatnených prípadoch majú byť analýzy citlivosti. 

3.3    Financovanie deficitu

V tejto časti je potrebné v hrubých rysoch poskytnúť informácie o plánoch na financovanie súčasného a budúceho verejného deficitu.  V PEP by tiež mali byť detaily o zdrojoch takéhoto financovania (vrátane, kde je to možné, zdrojov Spoločenstva) a o zámeroch vstupu na finančné trhy.

3.4   Fiškálne riziká

Analyzované by mali byť všetky potenciálne fiškálne riziká za referenčné obdobie zahrnujúce explicitné aj implicitné záväzky. Explicitné potenciálne záväzky majú zahŕňať napr.: záväzky vyplývajúce z obsluhy existujúceho dlhu, budúce výdavky fondov dôchodkového a zdravotného zabezpečenia požadované zákonom. Implicitné eventuálne záväzky by mali zahŕňať širší rozsah problémov, ako napríklad štátne záruky na pôžičky, záväzky štátnych finančných inštitúcií, záväzky kvázi-štátnych organizácií, výpomoci bankám a úhrady nedoplatkov a záväzky podnikov.

V tomto ohľade je dôležitá analýza dlhodobej udržateľnosti verejných financií, najmä z pohľadu predpovedaných trendov vo výdavkoch na dôchodkové zabezpečenie a zdravotnú starostlivosť. Dôležité politiky by mali byť vhodne vysvetlené a prognózy by mali byť založené na „scenári súčasnej politiky“. V prípade plánovaných, avšak zatiaľ nerealizovaných reforiem je potrebné uviesť „scenár reforiem“.       

4. Štrukturálne reformy

Jednotlivé oblasti štrukturálnych reforiem by mali:

•	stručne porovnať skutočný vývoj  s predpokladmi v PEP z predchádzajúceho roku  a poukázať na všetky dôležité zmeny v politických cieľoch a nástrojoch. Mali by byť vysvetlené dôvody hlavných rozdielov, buď vo výsledkoch alebo v cieľoch,
•	identifikovať špecifické nedostatky v každom z plánovaných reformných opatrení a ich očakávanom prínose,
•	uvádzať predpokladaný časový rámec implementácie,
•	identifikovať a predbežne kvantifikovať hlavné rozpočtové vplyvy a  administratívne kapacity, ak sú potrebné.

Táto analýza by mala byť podporená maticou politických záväzkov, ktorej forma je určená EK. Pre obmedzenie neurčitosti mali by byť uvedené jasné informácie o časovom aspekte realizácie štrukturálnych reforiem, ich rozpočtových nákladoch a prepojení implementácie reforiem s predpokladanými makroekonomickými trendmi. K skvalitneniu PEP prispeje prepojenie štrukturálnych reforiem s inými kapitolami dokumentu.

Táto kapitola by sa mala zamerať na nasledujúce oblasti reformy:

4.1 Podnikový sektor

Dôraz sa kladie na privatizačný proces. PEP by mal vysvetliť, ktoré štátne podniky zostanú naďalej vo vlastníctve štátu a ktoré pôjdu do privatizácie. Okrem toho by tu mali byť uvedené všetky privatizačné návrhy, ktoré sa v súčasnosti plánujú alebo posudzujú. Táto kapitola by sa mala venovať aj takým problematikám, ako tvorba a podpora podnikateľského prostredia, podpora konkurencieschopnosti, hospodárska súťaž, konkurzné právo a otázky regulácie verejnoprospešných služieb.

4.2 Finančný sektor

Táto časť by mala poskytnúť kvantitatívne a kvalitatívne informácie o vývoji finančného sektora, vrátane sprostredkovateľskej úlohy medzi investormi a subjektmi s úsporami. Potrebné je zhodnotenie stavu domáceho bankového systému, poukázanie na slabé stránky, ktoré by mohli potenciálne ohroziť jeho stabilitu a poskytnutie informácií o všetkých návrhoch na reformu finančného sektora.

4.3 Trh práce

Požadované je uvedenie  návrhov na zvýšenie kvality na strane ponuky práce, na zlepšenie flexibility trhu práce, atď. Táto kapitola by mala taktiež zahŕňať problémy týkajúce sa reformy sociálneho zabezpečenia.

4.4 Reforma správy

Mali by byť uvedené zámery a dosiahnutý pokrok v administratívnych kapacitách pre  implementáciu „acquis“ v ekonomickej, menovej, fiškálnej a finančnej oblasti, a vo všeobecnejšom pokroku smerom k prehľadnosti a efektívnosti príslušných správnych inštitúcií. Je vhodné  posúdiť a prezentovať rozdelenie zodpovednosti a zdrojov medzi rozličnými úrovňami správy.

4.5 Poľnohospodárstvo

Potrebné je stanoviť stratégiu dokončenia štrukturálnej reformy poľnohospodárskeho sektora a s ním súvisiacich politík. Patrí sem napríklad dokončenie registrácie vlastníckych práv, pokračovanie vo vykonávaní pozemkových úprav a zvyšovanie trhovej efektívnosti. Mal by sa uviesť pokrok a plány týkajúce sa stratégie rozvoja vidieka.

4.6 Ďalšie oblasti reforiem

S ohľadom na odlišnosti jednotlivých kandidátskych krajín, EK ponecháva istú mieru flexibility, pri rozhodovaní každej z nich, ktoré ďalšie oblasti štrukturálnej reformy bude uvádzať. Podľa odporúčaní Komisie do tejto kapitoly sa môžu zaradiť oblasti reforiem, ako je:
•	reforma právneho, regulačného systému a inštitucionálna reforma – vplývajúce na trhy, 
•	dôchodková reforma, 
•	reforma sociálneho systému,
•	reforma zdravotnej starostlivosti, 
•	reforma dopravy, 
•	reforma  verejnej správy, 
•	regionálna politika, 
•	environmentálna politika. 

Vzhľadom na to, že vo všetkých uvedených oblastiach SR realizuje reformy, resp. zásadnejšie zmeny, v predchádzajúcich rokoch boli doporučené oblasti zahrnuté do obsahu dokumentu a podobný prístup bude zvolený aj v roku 2003.  

5.	Matice politických záväzkov a súhrnné údaje

Doplnením plánu štrukturálnych reforiem sú jednotlivé matice politických záväzkov pre každý cieľ reformy, v súlade s formátom predpísaným EK. Matice by sa mali zamerať na hlavné plánované opatrenia a v maximálnej možnej miere by mali poskytnúť súhrnné odhady všetkých ich priamych rozpočtových vplyvov (priamy vplyv na rozpočtové príjmy, výdavky a čistý priamy vplyv na rozpočet).

Pre zvýšenie porovnateľnosti rôznych PEP predložených EK za jednotlivé kandidátske krajiny, ako i pre podporu analýz makroekonomického rámca a pomoc kandidátskym krajinám zosúladiť ich údaje s požiadavkami pre programy stability a konvergencie, by mal PEP v maximálnej možnej miere zahŕňať štandardizované tabuľkové zostavy  navrhnuté Európskou komisiou. Okrem toho je možné použiť rôzne doplnkové, neštandardizované tabuľky. Predpokladáme, že tabuľkové zostavy, ktoré EK požadovala v roku 2002 sa nebudú zásadnejšie meniť ani v tomto roku. Zostavy tabuliek budú k dispozícii príslušným štruktúram pôsobiacich  pri tvorbe PEP.

Je pravdepodobné, že v prípravnej fáze tvorby predvstupových ekonomických programov v roku 2003 EK bude dopĺňať a spresňovať uvedený obsahový rámec PEP pre rok 2003. Tieto modifikácie však nebudú zásadnejšie meniť náplň dokumentu, preto práce na jeho príprave môžu prebiehať aj bez týchto upresňujúcich inštrukcií.

II. Inštitucionálne a organizačné podmienky pre tvorbu PEP

Charakter Predvstupového ekonomického programu vyžaduje, aby sa na jeho tvorbe zúčastňovali rôzne rezorty a  inštitúcie (NBS, Protimonopolný úrad, ŠÚ SR). V predchádzajúcich rokoch bol pod gestorstvom Ministerstva financií SR rozvinutý systém medzirezortnej spolupráce, ktorý bude využitý aj pri tvorbe PEP 2003. Účasť jednotlivých ministerstiev a inštitúcií participujúcich na tvorbe dokumentu je dvojstupňová. Prvú úroveň tvorí riadiaca skupina ako vrcholný riadiaci orgán vedený ministrom financií, kde majú rezorty a inštitúcie zastúpenie na úrovni najvyšších predstaviteľov. Doteraz to bolo zastúpenie na úrovni štátnych tajomníkov, viceguvernérky NBS a podpredsedov PÚ a ŠÚ SR. V súčasnosti sa navrhuje, aby jednotlivé rezorty sami rozhodli o nominácii svojho zástupcu v riadiacej skupine buď na úrovni ministra, alebo štátneho tajomníka. Keďže v riadiacej skupine sa rozhoduje o základnom politickom smerovaní PEP, riešení zásadných problémov v ňom prezentovaných a posudzuje sa výsledný návrh dokumentu pred jeho predložením vláde SR, stretnutia na tejto úrovni sú organizované 2 – 3 - krát počas tvorby dokumentu. 

Druhú úroveň tvorí pracovná skupina expertov zastupujúcich rezorty a inštitúcie, ktorej prácu gestoruje Inštitút finančnej politiky MF SR. Členmi pracovnej skupiny sú zástupcovia rezortov, pôvodne nominovaní zväčša na úrovni generálnych riaditeľov sekcií, ktoré boli rezortmi určené ako organizačné útvary zodpovedné za spoluprácu pi tvorbe PEP. Stretnutia pracovnej skupiny sú organizované podľa potreby a v práci expertov sa využívajú aj priebežné pracovné kontakty.    

Uvedený systém medzirezortnej spolupráce bude využívaný aj pri tvorbe PEP 2003, preto je potrebné aktualizovať návrhy rezortov na ich zástupcov v riadiacej a pracovnej skupine, ako aj organizačných útvarov zodpovedných za spoluprácu pri tvorbe PEP. Prehľad o doterajších organizačných štruktúrach a expertoch zúčastňujúcich sa na tvorbe PEP je v prílohách č. 1 a 2 tohto materiálu. 

Obnovu štruktúr pre tvorbu PEP je potrebné uskutočniť promptne; dôvodom je relatívne krátka doba pre kvalitné vypracovanie tohto programu. PEP 2003 má byť predložený na rokovanie vlády v júni, pričom kvalitatívna a časová náročnosť požadovaných analýz, kvantifikácií, zlaďovania parciálnych zámerov a reforiem je vysoká. Hlavné míľniky pre tvorbu dokumentu sú uvedené v priloženom časovom harmonograme prác (príloha č. 3). Zodpovednosť za vypracovanie podkladov pre jednotlivé časti programu, ako aj podrobnejší časový harmonogram prác bude prerokovaný v riadiacej skupine a k dispozícii bude pracovnej skupine, všetkým riešiteľom a osloveným inštitúciám.    

III.  Rámcové vymedzenie úloh pri skvalitnení PEP

Na základe poznatkov z doterajších postupov pri spracovávaní Predvstupového ekonomického programu a jeho hodnotení rôznymi štruktúrami EÚ je možné definovať niekoľko smerov skvalitnenia tvorby a výsledkov budúceho programu. Vo všeobecnejšej rovine ide najmä o nasledujúce smery:
-	zvýšenie konzistentnosti programu, k čomu by mali prispieť jasnejšie prepojenia zámerov a návrhov politík v jednotlivých častiach PEP (makroekonomika, verejné financie a štrukturálne reformy),
-	posilnenie kvantifikácií finančných vplyvov v podobe nákladov a efektov navrhovaných reforiem a opatrení tak, aby boli jasnejšie identifikované ich účinky na vývoj verejných financií,
-	rozšírenie a prehĺbenie analýz  rôznych oblastí a stránok ekonomiky, ktoré prispejú k formovaniu reálnejších návrhov programov a identifikácie problémov pri ich implementácii zo strany rezortov, ale aj k zohľadňovaniu takých faktorov ekonomického vývoja, ako je priebeh ekonomického cyklu, pôsobenie automatických stabilizátorov, miera senzitívnosti alebo rizikovosti niektorých ekonomických parametrov a pod.,
-	vytvorenie metodických a organizačných predpokladov pre aplikáciu metodiky ESA 95 nielen na vyjadrenie stavu verejných financií, ale aj na analýzy ich vývoja a fiškálnej politiky.

Vytváranie predpokladov pre skvalitnenie PEP 2003 je aktuálne už v tomto čase, a to rozvinutím analytických a koncepčných prác tak, aby ich výsledky boli k dispozícii v čase tvorby dokumentu. K najdôležitejším problémom, ktoré je potrebné v prípravnej fáze rozpracovávať patria:

v kontexte makroekonomického rámca

•	vypracovanie stratégie prístupu k EMÚ;
zodpovedné: NBS, MF SR 

•	prehĺbenie analýz a kvantifikácií vplyvov makroekonomických rizík; 
zodpovedné: MF SR, NBS

v kontexte verejných financií  

•	rozvinutie koncepčných a analytických prác tak, aby navrhované reformy a opatrenia rezortov, ktoré majú väzbu na verejné financie, bolo možné podložiť kvantitatívnymi odhadmi ich vplyvov na príjmy, výdavky a pozíciu verejných financií. Pri všeobecnej platnosti tejto požiadavky zvýrazňujeme potrebu:

v príjmovej časti verejných financií
      
•	rozpracovať zámery daňovej reformy tak, aby na ich základe bola možná kvantifikácia         alternatívnych daňových príjmov do roku 2006;
zodpovedné: MF SR       

•	spracovať náčrt postupu a časovej dimenzie privatizácie zostávajúcich majetkových účastí štátu v sieťových odvetviach a oceniť možné budúce príjmy z tejto privatizácie;
zodpovedné: MH SR a MSPNM SR, FNM SR

vo výdavkovej časti verejných financií

•	analyzovať a kvantifikovať vplyv dôchodkovej reformy, a to nielen vplyv budovania II. piliera dôchodkového poistenia, ale aj zmien priebežného dôchodkového systému na vývoj verejných financií v rokoch 2004-2006 v nadväznosti na konkrétne zákonné úpravy; spôsoby financovania schodkov jednotlivých fondov sociálneho zabezpečenia v prípade predpokladaného schodkového hospodárenia;
      zodpovedné: MPSVaR SR

•	konkretizovať a kvantifikovať  vplyv  opatrení zameraných na obmedzovanie rastu dávok sociálnej pomoci; v tomto kontexte posudzovať aj účinok opatrení na trhu práce; 
       zodpovedné: MPSVaR SR

•	oceniť vplyv transformačných krokov v systéme zdravotníctva na tvorbu systému s vyrovnaným hospodárením, najmä:

•	konkretizáciou opatrení a kvantifikáciou úspor výdavkov na zdravotnú starostlivosť   vyplývajúcich z úprav financovania a spôsobu úhrady zdravotnej starostlivosti,
•	konkretizáciou a kvantifikáciou prínosov v nadväznosti na reštrukturalizáciu     zdravotníckych zariadení, predaj budov a  prenájom budov,
•	návrhom riešenia problému zadlženosti v systéme zdravotníctva, časovým priebehom oddlžovania štátnych zdravotníckych zariadení a zdravotných poisťovní a návrhom zdrojového krytia tohto procesu;
         zodpovedné: MZ SR 

•	kvantifikovať finančné vplyvy reformných postupov v školstve a vzdelávaní, najmä z hľadiska:
•	uplatňovania normatívneho financovania na žiaka v základnom a strednom školstve,
•	pokračovania reformy vo vysokom školstve a možností viaczdrojového financovania, 
•	informatizácie školstva, 
•	racionálnych prístupov v rozvoji a financovaní odborného a vysokého školstva so zohľadňovaním trendov vývoja na trhu práce s cieľom minimalizovať rozdiely medzi štruktúrou absolventov a aktuálnou potrebou na trhu práce; 
        zodpovedné: MŠ SR 

•	premietnuť do koncepcie financovania infraštruktúrnych projektov (najmä dopravných) možnosti využitia finančných prostriedkov v kombinácii z verejných zdrojov, zo štrukturálnych fondov EÚ a súkromných zdrojov. V prípade možnosti financovania zo štrukturálnych fondov ohodnotiť pripravenosť vhodných projektov zodpovedajúcich kritériám pre financovanie z týchto fondov;
zodpovedné: MDPT SR

•	ohodnotiť vplyv projektov transformácie a privatizácie v železničnej doprave a privatizácie podnikov SAD na racionalizáciu výdavkov štátu na úhradu výkonov vo verejnom záujme v železničnej a autobusovej doprave; 
        zodpovedné: MDPT SR

•	prehodnotiť dotačný systém v poľnohospodárstve a upraviť v nadväznosti na štrukturálne zmeny v poľnohospodárstve a zlaďovanie poľnohospodárskej politiky so spoločnou agrárnou politikou  a kvantifikovať vplyv týchto zmien na verejné financie;
zodpovedné: MP SR

v kontexte štrukturálnych reforiem

•	vzhľadom na dosahovanú mieru nezamestnanosti v SR je potrebné precíznejšie rozpracovať nástroje trhu práce s ohľadom na ich dosahovanú účinnosť, ktorá sa premieta nielen do výšky výdavkov z verejných zdrojov, ale aj do  znižovania počtu nezamestnaných; navrhované opatrenia by mali byť doplnené kvantifikáciou ich nákladov a prínosov;
zodpovedné : MPSVR SR

•	rozpracovanie regionálnej dimenzie rozvoja tak, aby na základe cieľov a zámerov Národného rozvojového plánu boli v PEP prezentované nástroje a opatrenia zabezpečujúce rovnomernejší rozvoj regiónov Slovenska, resp. zmiernenie už existujúcich veľkých rozdielov ich ekonomicko-sociálnej úrovne. Požiadavka na kvantifikáciu fiškálnych účinkov  týchto opatrení sa rozširuje o problematiku predpokladaného využitia fondov EÚ a programového vytvárania podmienok umožňujúcich ich čerpanie pre potreby regionálneho rozvoja;
zodpovedné: MVRR SR.