Title: Vyhláška
Author: MZP
Last saved by: agenda0
Company: Final Windows 98

Návrh 

Vyhláška
 
Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky
č...........    2002

o kvalite ovzdušia 

Ministerstvo životného prostredia  Slovenskej republiky (ďalej len  "ministerstvo") podľa  § 29 ods. 2 písm.  c), d), e), f) a g)  zákona č. ..../2002 Z. z. o ochrane ovzdušia ustanovuje:

§ 1
Predmet úpravy

Touto vyhláškou sa
a)	určujú limitné hodnoty znečistenia ovzdušia, medze tolerancie, cieľové hodnoty 
                     a dlhodobé ciele pre ozón, informačné hraničné prahy a výstražné hraničné 
                     prahy,
b)	ustanovujú požiadavky a kritéria na hodnotenie kvality ovzdušia,
c)	vymedzujú aglomerácie a zóny,
d)	ustanovujú signály smogového regulačného systému,
e)	určujú podrobnosti o informáciách a údajoch, ktoré musia byť prístupné 
                     verejnosti pri prekročení hraničných prahov,
f)	určujú podrobnosti o informáciách a údajoch, ktoré musia byť obsiahnuté 
                     v programoch na zlepšenie kvality ovzdušia.  

§ 2
Limitné hodnoty znečistenia ovzdušia, medze tolerancie, cieľové hodnoty a dlhodobé ciele

(1)	Limitné hodnoty znečistenia ovzdušia a medze tolerancie pre oxid siričitý, oxid dusičitý a oxidy dusíka, hmotné častice PM_10, olovo, oxid uhoľnatý a benzén a cieľové hodnoty a dlhodobé ciele pre ozón sú uvedené v prílohe č. 1.

(2)	Pre oxid siričitý a oxidy dusíka sa okrem limitných hodnôt na ochranu ľudského zdravia určujú aj limitné hodnoty na ochranu ekosystémov a vegetácie.

(3)	Pre ozón sa okrem cieľových hodnôt a dlhodobých cieľov na ochranu ľudského zdravia určujú aj cieľové hodnoty a dlhodobé ciele na ochranu vegetácie.

§ 3
Hodnotenie kvality ovzdušia

(1)	Hornou medzou na hodnotenie úrovne znečistenia ovzdušia sa na účely tejto vyhlášky rozumie úroveň znečistenia ovzdušia špecifikovaná v prílohe č. 2. V prípade, že úroveň znečistenia ovzdušia je nižšia, na hodnotenie kvality ovzdušia sa môže používať kombinácia merania a modelovacích techník.
(2)	Dolnou medzou na hodnotenia úrovne znečistenia ovzdušia je úroveň znečistenia ovzdušia špecifikovaná v prílohe č. 2 , V prípade, že úroveň znečistenia ovzdušia je nižšia, na hodnotenie kvality ovzdušia je postačujúce používať modelovacie techniky alebo techniky odhadu na hodnotenie kvality ovzdušia.

(3)	Na hodnotenie úrovne znečistenia ovzdušia znečisťujúcimi látkami v ovzduší sú
a)	požiadavky na umiestňovanie vzorkovacích miest na meranie koncentrácií 
     znečisťujúcich látok uvedené v prílohe č. 3,
b)	kritériá na určenie minimálneho počtu vzorkovacích miest na kontinuálne 
     meranie znečisťujúcich látok uvedené v prílohe č. 4,
c)	ciele v kvalite údajov a ciele spracovania výsledkov hodnotenia kvality ovzdušia 
     uvedené v prílohe č. 5,
d)	referenčné metódy merania a analýzy znečisťujúcich látok a kalibrácie prístrojov 
     uvedené v prílohe č. 6,
e)	požiadavky na meranie prekurzorov ozónu uvedené v prílohe č. 7.

§ 4
Zóny a aglomerácie

Zoznam zón a aglomerácií je uvedený v prílohe č. 8.

§ 5
Hraničné prahy

Výstražné a informačné hraničné prahy na účely vyhlásenia signálov upozornenie, regulácia a varovanie sú uvedené v prílohe č. 9.

§ 6
Signály smogového regulačného systému

Záväzné texty vyhlásenia a odvolania signálov upozornenia, regulácie a varovania sú uvedené v prílohe č. 10.

§ 7
Informovanie verejnosti

Minimum informácií, ktoré musia byť sprístupnené verejnosti pri prekročení výstražných hraničných prahov pre oxid siričitý, oxid dusičitý a podrobnosti o informáciách a údajoch, ktoré musia byť sprístupnené verejnosti pri prekročení informačného hraničného prahu a výstražného hraničného prahu pre ozón sú uvedené v prílohe č. 11.

§ 8
Program na zlepšenie kvality ovzdušia

Podrobnosti o informáciách a údajoch, ktoré majú byť obsiahnuté v programoch na zlepšenie kvality ovzdušia sú uvedené v prílohe č. 12.

 
§ 9
Účinnosť

       Táto vyhláška nadobúda účinnosť 1. júla 2002.

                                            Príloha č. 1
                                                                                    k vyhláške MŽP SR č. .... /2002 Z.z.

Limitné hodnoty a medze tolerancie pre vybrané znečisťujúce látky

A.	Limitné hodnoty a medze tolerancie pre oxid siričitý (SO2)
Limitné hodnoty sú vyjadrené v µg/m^3 a sú vztiahnuté na štandardné podmienky: objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa

Účel | priemerované obdobie | limitná hodnota | medza tolerancie | dátum, ku ktorému je potrebné dosiahnuť limitnú hodnotu
1.	Hodinová hodnota limitu pre ochranu ľudského zdravia | 1 hodina | 350 µg/m^3, nesmie byť prekročená viac ako 24x za kalendárny rok | 112,50 µg/m^3 (32 %) od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. január 2005
2.	Denná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 24 hodín | 125µg/m^3 sa nesmie   prekročiť viac ako 3x za kalendárny rok | žiadna | 1. januára 2005
3.	Limitná hodnota pre ochranu ekosystémov | kalendárny rok a zimné obdobie (od 1. októbra do 31. marca) | 20 µg/m^3 | žiadna | odo dňa nadobudnutia účinnosti vyhlášky

B.	Limitné hodnoty a medze tolerancie pre oxid dusičitý (NO_2) a oxidy dusíka (NO_x)
Limitné hodnoty sú vyjadrené v µg/m^3 a sú vztiahnuté na štandardné podmienky: objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa

Účel | priemerované obdobie | limitná hodnota | medza tolerancie | dátum, ku ktorému je potrebné dosiahnuť limitnú hodnotu
1.	hodinová limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 1 hodina | 200 µg/m^3 NO_2, nesmie byť prekročená viac ako 18x za kalendárny rok | 80 µg/m^3 (40 %) od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2010 dosiahlo 0 % | 1. január 2010
2.	Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | kalendárny rok | 40µg/m^3 NO_2 | 40 % od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2010 dosiahlo 0 % | 1. januára 2010
3.	Ročná limitná hodnota pre ochranu vegetácie | kalendárny rok | 30 µg/m^3 NO_x | žiadna | odo dňa nadobudnutia účinnosti vyhlášky

C.	Limitné hodnoty a medze tolerancie pre tuhé častice (PM_10)

Účel | priemerované obdobie | limitná hodnota | medza tolerancie | dátum, ku ktorému je potrebné dosiahnuť limitnú hodnotu
1. etapa
4.	24-hodinová limitná hodnota  pre ochranu ľudského zdravia | 24 hodín | 50 µg/m^3 PM_10, nesmie byť prekročená viac ako 35krát za kalendárny rok | 15  µg/m^3 (30 %) od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. január 2005
5.	Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | kalendárny rok | 40µg/m^3 PM_10 | 4,8  µg/m^3 (30 %) od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. januára 2005
2.etapa (^1)
6.	24-hodinová limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | 24 hodín | 50 µg/m^3 PM_10, nesmie byť prekročená viac ako 7krát za kalendárny rok | odvodí sa od získaných údajov a bude ekvivalentná limitnej hodnote 1. etapy | 1. január 2010
7.	Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | kalendárny rok | 20 µg/m^3 PM_10 | 50 % (10 µg/m^3) od 1. januára 2005 znižujúc sa následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. január 2010

(1) 	Uvedené indikatívne limitné hodnoty sa budú revidovať na základe ďalších informácií o účinkoch na zdravie a životné prostredie, technickú uskutočniteľnosť a skúsenosti s uplatňovaním limitných hodnôt v 1. etape.

D.	Limitné  hodnoty a medze tolerancie pre olovo

Účel | priemerované obdobie | limitná hodnota | medza tolerancie | dátum, ku ktorému je potrebné dosiahnuť limitnú hodnotu
Ročná limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | kalendárny rok | 0,5 µg/m^3 (^1) | 0,3 µg/m^3 (60 %) od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov rovnakým ročným percentom tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. január 2005

E.	Definície, cieľové hodnoty a dlhodobé ciele pre ozón

(1)	Definície
AOT40 vyjadrené v (µg/m^3 ).h znamená súčet rozdielov medzi hodinovými koncentráciami väčšími ako 80 µg/m^3 (= 40 ppb) a 80 µg/m^3 v danom časovom období použijúc len jednohodinové hodnoty namerané každý deň medzi ôsmou a dvadsiatou hodinou stredoeurópskeho času

(2)	Cieľové hodnoty pre ozón:
Cieľové hodnoty sú vyjadrené v µg/m^3 a sú vztiahnuté na štandardné podmienky: objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa

Účel | parameter/ priemerované obdobie | cieľová hodnota^1) | rok, ku ktorému je potrebné dosiahnuť cieľovú hodnotu^2)
8.	Cieľová hodnota pre ochranu ľudského zdravia | Maximálny denný osemhodinový priemer^3) | 120 µg/m^3, nesmie byť prekročená viac ako 25 dní za kalendárny rok, vychádzajúc z priemeru za tri roky ^2) | 2010
9.	Cieľová hodnota pre ochranu vegetácie | AOT 40, vypočítaná z 1-hodinových hodnôt od mája do júla | 18 000 µg/m^3.h spriemerovaných za obdobie piatich rokov^4) | 2010

1)	Tieto cieľové hodnoty a povolené prekročenia sú dané bez ohľadu na výsledky štúdií a prehľadov, ktoré berú do úvahy rozličné geografické a klimatické podmienky v Európskom spoločenstve.
2)	Súlad s cieľovými hodnotami sa bude hodnotiť od tohto dátumu. To znamená, že rok 2010 bude prvým rokom, údaje z ktorého sa použijú na vypočítanie súladu v priebehu nasledujúcich troch, resp. piatich rokov.
3)	Maximálne denné osemhodinové priemerné koncentrácie sa vyberú preverením osemhodinových kĺzavých priemerov vypočítaných z hodinových údajov a aktualizovaných každú hodinu. Každý osemhodinový priemer takto vypočítaný sa priradí ku dňu, v ktorom končí napr. prvé výpočtové obdobie pre ktorýkoľvek deň bude čas od 17 hod predchádzajúceho dňa do 1 hod daného dňa; posledné výpočtové obdobie pre ktorýkoľvek deň bude čas od 16 hod do 24 hod daného dňa.
4)	Ak trojročné alebo päťročné priemery  nemôžu byť  určené na základe úplného a usporiadaného súboru ročných údajov, minimálny ročný údaj požadovaný na kontrolu súladu s cieľovými hodnotami bude:
-	pre cieľovú hodnotu ochrany ľudského zdravia: platné údaje za jeden rok
-	pre cieľovú hodnotu na ochranu vegetácie: platné údaje za tri roky

(3)	Dlhodobé ciele pre ozón
Dlhodobé ciele sú vyjadrené v µg/m^3 a sú vztiahnuté na štandardné podmienky: objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa

Účel | parameter/ priemerované obdobie | dlhodobý cieľ, ktorý nesmie byť prekročený
10.	Dlhodobý cieľ pre ochranu ľudského zdravia | Najvyšší 8-hodinový priemer dosiahnutý v priebehu jedného roka, vypočítaný každú hodinu z 8-hodinových kĺzavých priemerov | 120 µg/m^3
11.	Dlhodobý cieľ pre ochranu vegetácie | AOT 40, vypočítaná z 1-hodinových hodnôt od mája do júla | 6 000 µg/m^3.h
  
F.	Limitná hodnota pre oxid uhoľnatý

Limitná hodnota musí byť vyjadrená v µg/m^3 a vztiahnutá na štandardné podmienky: objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa

Účel | priemerované obdobie | limitná hodnota | medza tolerancie | dátum, ku ktorému je potrebné dosiahnuť limitnú hodnotu
Limitná hodnota pre ochranu ľudského zdravia | Maximálny denný osemhodinový priemer | 10 mg/m^3 | 6 mg/m^3  od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2002, zníženie od 1.januára 2003 a následne každých ďalších 12 mesiacov o 2 mg/m^3 tak, aby sa 1. januára 2005 dosiahlo 0 % | 1. január 2005

G.	Limitná hodnota pre benzén

Limitná hodnota musí byť vyjadrená v µg/m^3 a vztiahnutá na štandardné podmienky: objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa

Účel | priemerované obdobie | limitná hodnota | medza tolerancie | dátum, ku ktorému je potrebné dosiahnuť limitnú hodnotu
Limitná hodnota na ochranu ľudského zdravia | kalendárny rok | 5 µg/m^3 | 5 µg/m^3  od nadobudnutia účinnosti vyhlášky do konca roku 2005, zníženie od 1.januára 2006 a následne každých ďalších 12 mesiacov o 1 µg/m^3 tak, aby sa 1. januára 2010 dosiahlo 0 % | 1. január 2010

               Príloha č. 2
                                                     k vyhláške MŽP SR č. .../2002 Z.z.

Horné a dolné medze na posudzovanie úrovne znečistenia ovzdušia

I. Určujú sa nasledujúce horné a dolné medze na posudzovanie úrovne znečistenia ovzdušia vybranými znečisťujúcimi látkami:
A.	Oxid siričitý 
| Ochrana zdravia | Ochrana ekosystémov
Horná medza na posudzovanie | 60% z 24-hodinovej limitnej hodnoty (hodnota 75µg/m^3  nesmie sa prekročiť viac ako 3x za kalendárny rok) | 60% zo zimnej limitnej hodnoty (12 µg/m^3)
Dolná medza na posudzovanie | 40% z 24-hodinových limitných hodnôt (hodnota 50µg/m^3 nesmie sa prekročiť viac ako 3x za kalendárny rok) | 40% zo zimnej limitnej hodnoty (8 µg/m^3)

B.	Oxid dusičitý  a oxidy dusíka

| hodinová limitná hodnota na ochranu zdravia (NO_2) | ročná limitná hodnota na ochranu zdravia (NO_2) | ročná limitná hodnota na ochranu vegetácie (NOx)
Horná medza na posudzovanie | 70 z limitnej hodnoty (140 µg/m^3 nesmie sa prekročiť viac ako 18krát za kalendárny rok) | 80 % z limitnej hodnoty (32 µg/m^3 ) | 80 % z limitnej hodnoty (24 µg/m^3)
Dolná medza na posudzovanie | 50 z limitnej hodnoty (100 µg/m^3 nesmie sa prekročiť viac ako 18krát za kalendárny rok) | 65 % limitnej hodnoty (26 µg/m^3 ) | 65 % z limitnej hodnoty (19,5 µg/m^3)

C.	Tuhé častice 

Horná a dolná medza na posudzovanie pre PM_10 sú založené na  limitných hodnotách platných od 1. januára 2010.
 
| 24-hodinový priemer | ročný priemer
Horná medza na posudzovanie | 60 % limitnej hodnoty (30 µg/m^3 nesmie sa prekročiť viac ako sedem krát v kalendárnom roku) | 70 % limitnej hodnoty (14 µg/m^3)
Dolná medza na posudzovanie | 40 % limitnej hodnoty (20 µg/m^3 nesmie sa prekročiť viac ako sedem krát v kalendárnom roku) | 50 % limitnej hodnoty

D.	Olovo

| Ročný priemer
Horná medza na posudzovanie | 70 % limitnej hodnoty (0,350 µg/m^3)
Dolná medza na posudzovanie | 50 % limitnej hodnoty (0,250 µg/m^3)

E.	Benzén

| Ročný priemer
Horná medza na posudzovanie | 70 % limitnej hodnoty (3,5 µg/m^3)
Dolná medza na posudzovanie | 40 % limitnej hodnoty (2 µg/m^3)

F.	Oxid uhoľnatý

| Ročný priemer
Horná medza na posudzovanie | 70 % limitnej hodnoty (7 mg/m^3)
Dolná medza na posudzovanie | 50 % limitnej hodnoty (5 mg/m^3)

II. Určenie prekročení horných a dolných medzí na posudzovanie

1. Ak sú k dispozícii dostatočné údaje, musia sa prekročenia horných a dolných medzí na posudzovanie určiť na základe koncentrácií nameraných za posledných päť rokov. Medza na posudzovanie sa bude považovať za prekročenú, ak je za týchto posledných päť rokov celkový počet prekročení číselne vyjadrených koncentrácií medzí tri krát vyšší ako počet povolených prekročení na každý rok.
2. V prípade, že je k dispozícii menej údajov ako za päť rokov, môžu sa určiť prekročenia horných a dolných medzí na posudzovanie kombináciou meracích kampaní kratšieho trvania počas jedného roka a v lokalitách, v pravdepodobne s najvyššími úrovňami znečistenia, s výsledkami, ktoré sa získali z emisných inventúr a modelovania.

                              Príloha č. 3
                                                               k vyhláške MŽPSR č. .../2002 Z.z.

Umiestnenie vzorkovacích  bodov (miest) na meranie znečisťujúcich látok v ovzduší
 
A.	Umiestnenie vzorkovacích  bodov (miest) na meranie oxidu siričitého, oxidu dusičitého a oxidov dusíka, tuhých znečisťujúcich látok, olova, benzénu a oxidu uhoľnatého v ovzduší

Na stabilné merania sa uplatnia nasledujúce aspekty:

I. Všeobecné podmienky umiestnenia
(a)	Ochrana ľudského zdravia
Odberové body (miesta) zamerané na ochranu ľudského zdravia by sa mali umiestniť:
(i)	tak, aby poskytovali údaje o oblastiach v zónach a aglomeráciách, kde sa vyskytujú  najvyššie  koncentrácie,  ktorým bude obyvateľstvo pravdepodobne priamo alebo nepriamo vystavené po dobu, ktorá je významná v súvislosti s priemerovacím obdobím limitnej hodnoty (hodnôt);
(ii)	tak, aby poskytovali údaje o úrovniach v iných oblastiach zón a aglomerácií, ktoré  sú reprezentatívne v zmysle expozície bežného obyvateľstva znečisťujúcim látkam.

Odberové body by mali byť vo všeobecnosti umiestnené  tak, aby sa predišlo meraniu v rámci veľmi malých mikro-priestorov v ich bezprostrednej blízkosti. Ako zásada platí, že odberový bod by mal byť umiestnený tak, aby reprezentoval kvalitu ovzdušia  okolitej oblasti  nie menšej ako 200 m^2 v miestach zameraných na dopravu a niekoľko kilometrov štvorcových v mestských lokalitách.
Odberové body by mali byť tiež podľa možnosti reprezentatívne pre podobné lokality, ktoré neleží v ich bezprostrednej blízkosti.
Do úvahy by sa mala brať aj potreba umiestnenia odberových bodov na ostrovoch, ak je to potrebné na  ochranu ľudského zdravia.??? (nemáme ostrovy!!!)

(b)	Ochrana ekosystémov a vegetácie
Odberové body pre ochranu ekosystémov a vegetácie by sa mali umiestniť viac ako 20 km od aglomerácií alebo viac ako 5 km od iných zastavaných oblastí, priemyselných objektov alebo diaľnic. Ale zásada platí, že odberový bod by mal byť umiestnený tak, aby reprezentoval kvalitu ovzdušia  okolitej oblasti  nie menšej ako 1000 km^2. Členský štát môže umiestniť odberový bod v menšej vzdialenosti, alebo tak, aby reprezentoval kvalitu ovzdušia  v menšej oblasti, zohľadniac  geografické podmienky.
Mala by sa brať do úvahy potreba stanoviť kvalitu ovzdušia na ostrovoch.

II. Konkrétne podmienky umiestnenia
Podľa možnosti by sa mali splniť nasledujúce pokyny:
-	prúdenie okolo vstupného otvoru vzorkovacej sondy by malo byť neobmedzené, bez prekážok, ktoré by mohli ovplyvniť prúd vzduch  v okolí vzorkovacieho zariadenia (obvykle niekoľko metrov od budov, balkónov, stromov a iných prekážok a aspoň  pol metra od najbližšej budovy v prípade odberových bodov, ktoré reprezentujú kvalitu ovzdušia v línii zástavby);
-	vo všeobecnosti by mal byť bod vstupného otvoru vzorkovacej sondy medzi 1,5 m (dýchacia zóna) a 4 m nad zemou. Za istých okolností môžu byť potrebné vyššie stanovištia (do 8 m). Vyššie umiestnenie môže byť žiadúce, ak stanica reprezentuje väčšiu oblasť;
-	vstupný otvor sondy by nemal byť v bezprostrednej blízkosti zdrojov, aby sa predišlo priamemu odberu emisií, ktoré nie sú zmiešané s ovzduším;
-	výstupný otvor sondy by mal byť umiestnený tak, aby sa predišlo recirkulácii vypúšťaného vzduchu do vstupného otvoru sondy;
-	umiestnenie sond orientovaných na dopravu
-	pre všetky znečisťujúce látky by mali byť takého odberové body aspoň 25 m od okraja veľkej križovatky a aspoň 4 m od stredu najbližšieho dopravného pruhu,
-	pre oxid dusičitý by mali byť vstupné otvory maximálne 5 m od obrubníka (od okraja komunikácie),
-	pre tuhé znečisťujúce látky a olovo by mali byť vstupné otvory umiestnené tak, aby reprezentovali  kvalitu ovzdušia v blízkosti línie zástavby.

Do úvahy sa môžu brať aj nasledujúce faktory:
-	interferujúce zdroje;
-	bezpečnosť;
-	prístupnosť;
-	dostupnosť zdroja elektrickej energie a telefónneho spojenia;
-	viditeľnosť miesta vo vzťahu k jeho okoliu;
-	bezpečnosť verejnosti a obsluhy;
-	možnosť umiestnenia rôznych odberových bodov pre rozličné znečisťujúce látky; 
-	plánovacie požiadavky.

III. Dokumentácia a revidovanie výberu umiestnenia 
Postup pri výbere umiestnenia sa musí úplne zdokumentovať v jeho klasifikačnej fáze takými prostriedkami, ako sú fotografie okolia s vyznačenými svetovými stranami a podrobné mapy. Lokality sa musia revidovať v pravidelných intervaloch a vybavovať novou dokumentáciou, aby sa zabezpečilo, že výberové kritériá zostanú platné počas celého obdobia.

B. 	Kritériá na klasifikáciu a umiestňovanie vzorkovacích miest na hodnotenie koncentrácií ozónu

I. Umiestnenie  v makromeraradle

Typ stanice | Ciele merania | Reprezentatívnosť | Kritériá umiestňovania v makromeradle

Mestská

Ochrana ľudského zdravia: 
hodnotenie expozície mestskej populácie ozónom, t. zn. v miestach, kde je hustota obyvateľstva a koncentrácia ozónu relatívne vysoká a representatávna expozícii bežnej populácie

niekoľko km^2

Stanica musí byť umiestnená:
mimo vplyvu  lokálnych emisií, takých ako sú doprava, benzínové čerpacie stanice a pod. 

Vetrané miesta, kde je možné merať dobre premiešané úrovne
Také miesta  ako sú obytné a obchopdné oblasti miest, parky (ďaleko od stromov), veľké ulice alebo námestia s veľmi malou alebo bez dopravyotvorené oblasti chrakterizované vzdelávacími, športovými alebo rekreačnými zariadeniami

Predmestská

Ochrana ľudského zdravia a vegetácie:
hodnotenie expozície populácie a  vegetácie umiestnenej na periférii aglomerácie, kde sa vyskytujú najvyššie úrovne ozónu, ktorým sú pravdepodbne priamo alebo nepriamo  populácia a vegetácia exponované

niekoľko desiatok km^2

V určitej vzdialenosti od oblastí s maximálnymi emisiami, po vetre v hlavnom smere/smeroch vetra počass dobrých podmienok na tvrobu ozónu
V miestach na vonkajšom okraji aglomerácie, kde obyvateľstvo, citlivé plodiny alebo prírodné ekosystémy sú vystavené
Kde je  to vhodné, niektoré predmestské stanice sa môžu nachádzať proti smeru vetra od oblastí s maximálnymi emisiami, aby sa určili regionálne pozaďové úrovne ozónu

vidiecka

Ochrana ľudského zdravia a vegetácie:
hodnotenie expozície populácie, plodín a prírodných ekosystémov koncentráciám ozónu v subregionálnom meradle

subregionálne úrovne (niekoľko sto km^2)

Stanice môžu byť umiestnené v malých obciach a/alebo oblastiach s prírodnými ekosystémami, lesmi alebo plodinami
Miesta reprezentatívne pre ozón, mimooblastí vplyvy okamžitých miestnych emisií takými ako sú priemyslové zariadenia a cesty
Na otvorených miestach, ale nie na vrcholoch vyšších hôr

vidiecka pozaďová

Ochrana vegetácie a ľudského zdravia:
hodnotenie expozície plodín a prírodných ekosystémov a expozície obyvateľstava koncentráciám ozónu v regionálnom meradle

regionálne/
národné/
kontinentálne úrovne

(1 000 až 10 000 km^2)

Stanice umiestnené v oblastiach s nižšou hustotou obyvateľstva, napr. s prírodnými ekosystémami, lesmi ďaleko od mestských a priemyslových oblastía mimo dosahu miestnych emisií
Je potrebné sa vyhnúť miestam, kde dochádza miestne k zvýšenému tvoreniu prízemnej inverzie a tiež vrcholom vyšších pohorí

1) 	Vzorkovacie miesta mali by tiež byť, tam, kde je možné, reprezentatívne z pohľadu podobného umiestnenie v ich bezprostrednom okolí

II. 	Umiestňovanie v mikromeradle 

Nasledujúce podmienky sa musia splniť, čo možno najlepšie: 
1. 	Tok vzduchu okolo vstuoného otvoru vzorkovacej sondy by nemal byť obmedzovaný (mal by byť voľný v uhle aspoň 270^o) žiadnou prekážkou ovplyvňujúcou tok vzduchu v okolí vzorkovacieho zariadenia;musí byť teda minimálne v takej vzdialenosti od budov, balkónov, stromov alebo iných prekážok, aby táto vzdialenosť bola dvojnásobkom výšky tejto prkážky presahujúcej nad sondu.
2. 	Všeobecne by mal byť vstupný otvor vzorkovacej sondy umiestnený vo výške medzi 1,5 metrom (zóna dýchania) a 4 metrami nad zemou. Vyššie umiestnenia sú možné za určitých okolností v mestských staniciach a zalesnených oblastiach.
3. 	Vstupný otvor vzorkovacej sondy má byť umiestnený v dostaočnej vzdialenosti od takých zdrojov ako sú pece a dymové kanály spaľovacích zariadení a viac ako desať metrov od najbližšej cesty, so vzdialenosťou rastúcou ako funkcia dopravnej intenzity.
4. 	Výstupný otvor vzorkovacieho zariadenia by mal byť umiestnený tak, aby sa zabránilo recirkulácii vypúšťaného vzduchu (spätné nasávanie vstupným otvorom vzorkovacieho zariadenia).

Do úvahy sa môžu vziať tiež nasledujúce faktory:
1. 	interferujúce zdroje
2. 	bezpečnosť
3. 	prístupnosť;
4. 	dostupnosť zdroja elektrickej energie a telefónneho spojenia;
5. 	viditeľnosť miesta vo vzťahu k jeho okoliu;
6. 	bezpečnosť verejnosti a obsluhy;
7. 	možnosť umiestnenia rôznych odberových bodov pre rozličné znečisťujúce látky; 
8. 	plánovacie požiadavky

III. Dokumentácia a revidovanie výberu umiestnenia 
Postup pri výbere umiestnenia sa musí úplne zdokumentovať v jeho klasifikačnej fáze takými prostriedkami, ako sú fotografie okolia s vyznačenými svetovými stranami a podrobné mapy. Lokality sa musia revidovať v pravidelných intervaloch a vybavovať novou dokumentáciou, aby sa zabezpečilo, že výberové kritériá sú splnené počas celého obdobia.

Toto si vyžaduje vhodné preverovanie a interpretáciu monitorovaných údajov v kontexte meteorologických a fotochemických procesov ovplyvňujúcich namerané koncentráciu ozónu na príslušnom mieste.

                                           Príloha č. 4
                                                                         k vyhláške MŽPSR č. .../2002 Z.z.

Kritériá pre učenie minimálnych počtov odberových bodov pre stabilné  meranie znečisťujúcich látok  v ovzduší

A.	Kritériá pre učenie minimálnych počtov odberových bodov pre stabilné meranie koncentrácií oxidu siričitého (SO_2), oxidu dusičitého (NO_2 ) a oxidov dusíka (No_x), tuhých znečisťujúcich látok, olova, benzénu a oxidu uhličitého v ovzduší

1. Minimálny počet odberových bodov pre stále merania na účely posúdenia dodržiavania limitných hodnôt na ochranu ľudského zdravia a hraničných prahov pre varovanie v zónach a aglomeráciách, kde sú stabilné? stále? merania jediným zdrojom informácií

(a)	Plošné zdroje

Populácia aglomerácie alebo zóny (v tisícoch) | Ak koncentrácie prekročia hornú medzu na posudzovanie | Ak sú maximálne koncentrácie medzi hornou a dolnou medzou na posudzovanie | Pre SO_2  a NO_2 v aglomeráciách, kde sú maximálne koncentrácie pod dolnou medzou na posudzovanie
0-250 | 1 | 1 | neuplatňuje sa
250-499 | 2 | 1 | 1
500-749 | 2 | 1 | 1
750-999 | 3 | 1 | 1
1 000-1 499 | 4 | 2 | 1
1 500- 1 999 | 5 | 2 | 1
2 000-2 749 | 6 | 3 | 2
5 750-3 749 | 7 | 3 | 2
3 750-4 749 | 8 | 4 | 2
4 750-5 999 | 9 | 4 | 2
> 6 000 | 10 | 5 | 3
| Pre NO_2 a tuhé znečisťujúce látky :  je potrebné mať aspoň jednu stanicu merajúcu mestské pozadie a jednu  stanicu merajúcu vplyv dopravy | |

(b)	Bodové zdroje

Na hodnotenie znečistenia v okolí bodových zdrojov sa počet odberových bodov na merania vypočíta tak, že sa budú brať do úvahy hustota emisií, pravdepodobné distribučné modely znečistenia ovzdušia a potenciálne vystavenie obyvateľstva znečisťujúcim látkam.

II. 	Minimálny počet odberových (vzorkovacích) miest (bodov) pre pevné stabilné merania na účely posúdenie dodržiavania limitných hodnôt na ochranu ekosystémov alebo vegetácie v zónach iných ako sú aglomerácie

Ak najvyššie koncetrácie prekačujú hormú medzu na  posudzovanie úrovne znečistenia ovzdušia | Ak najvyššie koncetrácie sú medzi hornou a dolnou medzou na  posudzovanie úrovne znečistenia ovzdušia
1 stanica na každých 20 000 km^2 | 1 stanica na každýcch 40 000 km^2

B
Kritéria na určenie minimálneho počtu vzorkovacích bodov (odberových miest) pre  stabilné merania koncentrácií ozónu

I. Minimálny počet vzorkovacích miest pre stabilné kontinuálne merania na hodnotenie kvality ovzdušia z pohľadu súladu s cieľovými hodnotami, dlhodobými cieľmi (zámermi) a informačnými a výstražnými hranicami, kde kontinuálne meranie je jediným zdrojom informácií

Počet obyvateľstva
v tisícoch

Aglomerácie
(mestské a predmetské) ^1)

Ostatné zóny
(predmestské a vidiecke)^1)

vidiecke pozadie

< 250 | | 1 | 1 stanica na 25 000 km^2
< 500 | 1 | 2 | na členitý terén
< 1 000 | 2 | 2 |
< 1 500 | 3 | 3 |
< 2 000 | 3 | 4 |
< 2 750 | 4 | 5 |
< 3 750 | 5 | 6 |
>3 750 | 1 ďalšia stanica na každých 2 milióny obyvateľov | 1 ďalšia stanica na každých 2 milióny  obyvateľov |
^1) Najmenej  jedna stanica v predmestských oblastiach, kde je pravdepodobné, že sa vyskytne najvyššia expozícia.

II. 	Minimálny počet vzorkovacích(odberových)  miest (bodov) pre stabilné merania v zónach a aglomeráciách dosahujúcich dlhodobé ciele 

Počet vzorkovacích miest ozónu musí byť , v kombinácii s inými spôsobmi doplnkového hodnotenia, akými sú napr. modelovanie kvality ovzdušia a spoločné umiestnenie merania aj oxidu dusičitého, dostatočné na vyhodnotenie trendov znečistenia ovzdušia ozónom a na kontrolu súladu s dlohodobými  cieľmi. Počet staníc umiestnených v aglomeráciách a ostatných zónach môže sa znížiť na tretinu počtu uvedeného v oddieli I. Tam, kde sú informácie zo stabilných monitorovacích staníc jediným zdrojom informácií, musí byť udržaná v chode najmenej jedna monitorovacia stanica. Ak v zónach, kde je aj doplnkové hodnotenie, výsledkom tohoto zníženia je, že v zóne by nezostala žiadna ozónová stanica, koordinácia s počtom staníc v susediacich zónach musí zabezpečiť adekvátne hodnotenie ozónových koncentrácií z pohľadu dlhodobých cieľov.  Na území Slovenska musí byť minimálne jedna pozaďová stanica.

                                 Príloha č. 5
                                                                      k vyhláške MŽPSR č. ..../ 2002 Z.z 

Ciele v kvalite údajov a spracovanie výsledkov hodnotenia kvality ovzdušia

I. Ciele  v kvalite údajov
(1) Ako príručka (vodidlo) pre programy zabezpečenia kvality sú určené naledujúce ciele v kvalite údajov pre požadov  anú presnosť a správnosť metód hodnotenia, minimálne pokrytie času a zberu údajov merania
| Oxid siričitý oxid dusnatý a  oxid dusičitý | Pevné častice a olovo | Benzén | Oxid uhoľnatý | Ozón,
Kontinuálne meranie
presnosť a správnosť ? jednotlivých meraní | 15 % | 25 % | 25 % | 15 % | 15 %

minimálne zhromaždenie údajov

90 %

90 %

90 %

90 %

90 % v priebehu leta
75 % v priebehu zimy

Orientačné (Indikativne) meranie
presnosť a správnosť (neistota, neurčitosť)? | 25 % | 50 % | 30 % | 25 % | 30 %
minimálne zhromaždenie údajov | 90 % | 90 % | 90 % | 90 % | 90 %
minimálne pokrytie času | 14 % * | 14 % * | 14 % * | 14 % * | > 10 % v priebehu letného obdobia

Modelovanie
presnosť:?

hodinové priemery ** | 50 % - 60 % | - | - | - | 50 %
8 hodinové denné maximum | - | - | - | - | 50 %
8 hodinové priemery | - | - | - | 50 % | -
denné priemery | 50 % | - | - | - | -
ročné priemery | 30 % | 50 % | 50 % | - | -
Objektívne odhadovanie
presnosť | 75 % | 100 % | 100 % | 75 % | 75 %
* Jedno náhodné meranie týždenne, rovnomerne počas roka, alebo osem týždňov rovnomerne rozložených po celý rok.
** Cez deň (nie v noci)?

(2) Presnosť? (neistota, neurčitosť) meranie sa definuje v „Príručke na vyjadrenie neistoty merania“ (ISO 1993) alebo v ISO 5725-1 „Presnosť (správnosť a numerická presnosť) metód merania a výsledkov“ (1994). Percentá neistoty uvedené v tabuľke sa týkajú jednotlivých meraní, zpriemerovaných za príslušné obdobie určené pre jednotlivé  limitné a cieľové hodnoty, resp. dlhodobé ciele, pre 95%-ný interval spoľahlivosti. Neistotu (presnosť?) kontinuálnych stabilných meraní je potrebné interpretovať tak, že sa použije (uplatní) v pásme príslušnej limitnej hodnoty.

(3) Presnosť modelovania a objektívne odhadovanie je definované ako maximálna odchýlka od nameraných a vypočítaných úrovní koncentrácie za obdobie výpočtu danej limitnej hodnoty, bez toho, že by bol braný do úvahy čas udalosti.

(4) Pokrytie času je definované ako percento času uvažovaného na určenie limitnej hodnoty, v priebehu ktorého sa meria koncentrácia znečisťujúcej látky. Zhromažďovanie údajov je definované ako pomer času merania, v priebehu  ktorého prístroj poskytuje platné údaje, ku času, pre ktorý sa vypočítava štatistický parameter alebo agregovaná hodnota. Požiadavky na minimálne zhromaždenie údajov a pokrytie času nezahŕňajú straty údajov v dôsledku pravidelnej kalibrácie alebo bežnej údržby prístrojov.
II. Výsledky hodnotenia kvality ovzdušia
(1) Nasledujúce informácie je potrebné spracovať pre zóny a aglomerácie, v ktorých sa používajú iné zdroje ako meranie na doplnenie informácií z meraní alebo ako jediné prostriedky na hodnotenie kvality ovzdušia: 
-	popis uskutočnených hodnotiacich aktivít,
-	použité špecifické metódy s odkazmi na popis týchto metód,
-	zdroje údajov a informácií,
-	popis výsledkov, vrátane presnosti a správnosti údajov, a najmä rozsah každej oblasti alebo dĺžka cesty v zóne alebo aglomerácii, v ktorej koncentrácie prekračujú limitnú hodnotu (hodnoty)  resp. cieľové hodnoty alebo dlhodobé ciele alebo prípadne limitné hodnoty zväčšené o aplikovateľnú medzu tolerancie a každú oblasť, v ktorej koncentrácie prekračujú hornú medzu na posudzovanie alebo dolnú medzu na posudzovanie,
-	populácia, ktorá je potenciálne exponovaná koncentráciám prekračujúcim limitné hodnoty, cieľové hodnoty alebo dlhodobé ciele, ktorých cieľom je ochrana ľudského zdravia, 
(2) Pokiaľ je to možné, vytvoria sa mapy ukazujúce distribúciu koncentrácie v každej  zóne a aglomerácii.
III. Štandardizácia

Pre oxid siričitý, oxidy dusíka, benzén, oxid uhoľnatý a ozón musí byť objem prepočítaný na teplotu 293 K a tlak 101,3 kPa.

                               Príloha č. 6
                                                                  k vyhláške MŽP SR č. .../2002 Z.z.

Referenčné metódy merania a analýzy znečisťujúcich látok a kalibrácia prístrojov

Časť A
Referenčné metódy merania a analýzy znečisťujúcich látok

I. Referenčná metóda pre analýzu oxidu siričitého: 
    a) Norma ISO 6767 Stanovenie hmotnostnej koncentrácie oxidu siričitého s tetrachlórortuťnatanom a pararosanilinom 
    b) Návrh normy ISO/FDIS 10498 Ovzdušie – určenie oxidu siričitého – metóda ultrafialovej fluorescencie.
II. Referenčná metóda analýzy oxidu dusičitého a oxidov dusíka:
ISO 7996: 1985 Ovzdušie – určenie hmotnostných koncentrácií oxidov dusíka – chemiluminiscenčná metóda.
III.A Referenčná metóda odberu vzoriek olova:
Referenčnou metódou odberu vzoriek olova je metóda opísaná v Prílohe k Smernici 82/884/EHS až do doby, keď limitné hodnoty pre olovo uvedené v prílohe 1nadobudnú platnosť, potom bude referenčnou metódou taká istá metóda ako pre PM_10 uvedená v bode IV.

III.B Referenčná metóda analýzy olova:
         Norma ISO 9855: 1993 Vonkajšie ovzdušie – stanovenie obsahu olova v aerosóloch zachytených na filtrov. Metóda atómovej absorpčnej spektroskopie. 
IV. Referenčná metóda odberu vzoriek a merania PM_10
a) Norma EN 12341 „Kvalita ovzdušia – postup pre terénny test na dokázanie referenčnej rovnocennosti  metód odberu vzoriek frakcie PM_10 tuhých znečisťujúcich látok“. Princíp merania sa zakladá na zbere frakcie              PM_10 tuhých častíc na filtri  a gravimetrickom stanovení hmotnosti. 
b) ČSN ISO 7708 (definice frakcí) Velkoobjemové zařízení k odběru vzorků nebo nízkoobjemové zařízení s průtokem alespoň 2 m^3/h s impaktorem, gravimetrické stanovení

V. Referenčná metóda analýzy ozónu
     Norma ISO FDIS 13964: UV fotometrická metóda
VI. Referenčná metóda pre vzorkovanie/analýzu benzénu
      a) US EPA TO 14 Odber pomocou kanistrov s aktívnym odberom, plynová chromatografia s plameňoionizačným detektorom
     b) Pripravuje sa európska norma, ktorá  bude štandardizovať metódu založenú na  odbere vzorky čerpaním cez patrónu so sorbentom a následným stanovením plynovou chromatografiou,  úloha CEN č. 00264023
VII. Referenčná metóda analýzy oxidu uhoľnatého
       Referenčnou metódou pre meranie oxidu uhoľnatého bude bezrozptylová infračervená spektrometrická metóda (NDIR - non-dispersive infrared spectrometric method), ktorá sa v súčasnosti štandardizuje na CEN. Do zavedenia CEN je možné používať ako referenčnú metódu STN……

Časť B
Referenčné metódy modelovania
	
	Referenčné metódy modelovania budú doplnené neskôr na základe odporúčania výsledkov twinningového projektu.

Časť C
Kalibrovanie prístrojov na meranie ozónu

	Kalibračná metóda na kalibrovanie prístrojov na meranie ozónu je stanovená normou ISO FDIS 13964, VDI 2468, Bl. 6 - Referenčný UV fotometer.

                                               Príloha č. 7
                                                                            k vyhláške MŽPSR č. .../2002 Z.z.

Meranie prekurzorov ozónu

I. Ciele
Hlavnými cieľmi týchto meraní je analyzovať trendy vo výskyte prekurzorov ozónu, kontrolovať účinnosť stratégií znižovania emisií, kontrolovať konzistentnosť emisných bilancií a pomôcť priradovať emisné zdroje ku koncentráciám znečisťujúcich látok.

Ďalším cieľom je podporovať porozumenie procesom tvorby ozónu a rozptyľovaniu prekurzorov a aplikovanie (uplatňovanie) fotochemických modelov.

II. Prekurzory

Meranie prekurzorov ozónu musí zahrňovať minimálne oxidy dusíka a príslušné prchavé organické zlúčeniny (VOC). Zoznam prchavých organických zlúčenín, ktoré sa odporúčajú merať:

Metán | 1-Butén | Izoprén | Etylbenzén
Etán | trans-2-Butén | n-Hexán | m+p-Xylén
Etylén | cis-2-Butén | i-Hexén | o-Xylén
Acetylén | 1.3-Butadién | n-Heptán | 1.2.4-Trimetylbenzén
Propán | n-Pentán | n-Oktán | 1.2.3-Trimetylbenzén
Propén | i-Pentán | i-Oktán | 1.3.5-Trimetylbenzén
n-Bután | 1-Pentén | Benzén | Formaldehyd
i-Bután | 2-Pentén | Toluén | Celkové nemetánové uhľovodíky

III. Referenčné metódy

Pre oxidy dusíku sa použije metóda uvedená v bode II prílohy č. 6. 

Je možno použiť každú ďalšiu metódu, ktorá môže dávať rovnaké výsledky ako vyššie uvedená metóda.

IV. Umiestňovanie vzorkovacích bodov (miest)

Meranie je potrebné robiť najmä v mestských a predmestských oblastiach na monitorovacom mieste určenom v súlade s požiadavkami tejto vyhlášky a ktoré vyhovuje vyššie uvedeným cieľom monitorovania. 

                                                   Príloha č. 8
                                                                                 k vyhláške MŽPSR  č. .../2002 Z.z.

Zoznam aglomerácií a zón

A. 	Aglomerácie 

Aglomerácia | Vymedzenie územia
Bratislava | katastrálne územie hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy
Košice | katastrálne územie mesta Košice

B. 	Zóny 

Zóna | Vymedzenie územia
Bratislavský kraj | katastrálne územie kraja okrem katastrálneho územia hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy
Trnavský kraj | katastrálne územie kraja
Nitriansky kraj | katastrálne územie kraja
Trenčiansky kraj | katastrálne územie kraja
Banskobystrický kraj | katastrálne územie kraja
Žilinský kraj | katastrálne územie kraja
Košický kraj | katastrálne územie kraja
Prešovský kraj | katastrálne územie kraja

                                 Príloha č. 9
                                                                                k vyhláške MŽPSR č. .../2002 Z.z.

Výstražné a informačné hraničné prahy na účely vyhlásenia signálov upozornenie, regulácie a varovania

A. 	Signál upozornenie nasleduje v prípade oxidu siričitého a oxidu dusičitého po prekročení: 
trojhodinového kĺzavého priemeru koncentrácie
oxidu siričitého                                                      300 μg/m^3
alebo oxidu dusičitého                                           250 μg/m^3

B. 	Signál regulácia nasleduje po prekročení nasledovného výstražného hraničného prahu vyjadreného ako trojhodinový kĺzavý priemer
oxid siričitý                                                             500 μg/m^3
alebo oxid dusičitý                                                  400 μg/m^3

C. 	Hraničné prahy musia byť prekročené na miestach reprezentatívnych pre kvalitu ovzdušia v oblasti o rozlohe aspoň 100 km^2 alebo pre celú zónu alebo aglomeráciu podľa toho, čo je menšie.

D. 	Signál upozornenie nasleduje v prípade ozónu  po prekročení informačného hraničného prahu 180 μg/m^3 vyjadreného ako jednohodinový priemer a signál varovanie nasleduje v tomto prípade po prekročení výstražného hraničného prahu 240 μg/m^3 vyjadreného tiež ako jednohodinový priemer 

                                        Príloha č. 10
                                                                           k vyhláške MŽPSR č. .../2002 Z.z.

Záväzné texty na vyhlásenie signálov upozornenia, regulácie a varovania a na ich odvolanie

A.	Text vyhlásenia signálu „upozornenie“:

„Upozorňujeme,  že v  najbližších hodinách  je možnosť výskytu smogovej  situácie,   a  tým  možnosť  vyhlásenia  regulácie. Platnosť signálu je od ..... hod. dňa ..... do odvolania.“

Text odvolania signálu „upozornenie“:

„Ruší sa signál  'upozornenie'  na  možnosť výskytu smogovej  situácie. Platnosť signálu sa končí o ..... hod. dňa .....“

B.	Text vyhlásenia signálu „regulácia“:

„Nastala smogová situácia. Vyhlasuje  sa signál „regulácia“. Platnosť signálu sa začína od ..... hod. dňa .....“

Text odvolania signálu „regulácia“:

„Ruší sa  signál 'regulácia'.  Platnosť signálu sa   končí od ..... hod. dňa .....“

C.	Text vyhlásenia signálu „varovanie“:

„Nastala ozónová smogová situácia. Vyhlasuje  sa signál „varovanie“. Platnosť signálu sa začína od ..... hod. dňa .....“

Text odvolania signálu „varovanie“:

„Ruší sa  signál 'varovanie'. Platnosť signálu sa  končí od…..hod. dňa …..“

                   Príloha č. 11
                                                    k vyhláške MŽPSR č. ../2002 Z.z 

Informovanie verejnosti

D.	Informácie a údaje, ktoré musia byť sprístupnené verejnosti pri prekročení výstražných hraničných prahov oxidu siričitého a oxidu dusičitého

Minimálne údaje, ktoré sa sprístupnia verejnosti, by mali obsahovať aspoň:
•	dátum, hodinu a miesto výskytu a dôvody výskytu, ak sú známe;
•	všetky predpovede:
•	zmien koncentrácií (zlepšenie, stabilizácia, zhoršenie) spolu s dôvodmi týchto zmien,
•	dotknutej geografickej oblasti,
•	trvania výskytu;
•	skupinu (typ) potenciálne citlivej populácie na daný výskyt;
•	preventívne opatrenia, ktoré má dotknutá citlivá populácia vykonať.

E.	Informácie a údaje, s ktorými musí byť oboznámená verejnosť, keď sa prekročí alebo sa predpovedá prekročenie informačného alebo výstražného hraničného prahu ozónu

Informácie a údaje dostatočného rozsahu, s ktorými musí byť oboznámená verejnosť tak skoro ako je to len možné, by mali obsahovať:
1.	informácie o zistenom výskyte/výskytoch:
•	miesta alebo oblasti výskytu,
•	druhu hraničného prahu, ktorý bol prekročený (informačný alebo výstražný),
•	dobe začiatku a dobe trvania prekročenia,
•	najvyššej jednohodinovej a osemhodinovej priemernej koncentrácii;
2.	predpoveď na nasledujúce popoludnie/deň/dni:
•	geografická oblasť očakávaných prekročení informačného a/alebo výstražného hraničného prahu,
•	očakávaná zmena v znečistení (zlepšenie, stabilizácia alebo zhoršenie);
3.	informácie o dotknutej skupine populácie, možných zdravotných účinkoch a odporúčanom správaní:
•	informácie o rizikových skupinách populácie,
•	opis pravdepodobných symptómov,
•	odporúčané predbežné opatrenia, ktoré by mala dotknutá skupina populácie vykonať,
•	informácia, kde sa získajú ďalšie informácie;
4.	Informácie o preventívnych akciách na zníženie znečistenia a/alebo expozície:
hlavné sektory zdrojov; odporúčania akcií na zníženie emisií.

                                             Príloha č. 12
                                                                              k vyhláške MŽPSR č. ../2001 Z.z.

Informácie a údaje, ktoré majú byť obsiahnuté v miestnych, regionálnych alebo národných programoch na zlepšenie kvality vonkajšieho ovzdušia

(4)	Lokalizácia okrajov znečistenia
-	oblasť
-	mesto (mapa)
-	meracia stanica (mapa, geografické koordináty).
(5)	Všeobecné informácie
-	druh zóny (mesto, priemyselná alebo vidiecka oblasť)
-	odhad znečistenej oblasti (km^2) a populácie vystavenej znečisteniu
-	užitočné klimatické údaje
-	zodpovedajúce údaje o topografii
-	uspokojujúce informácie o  druhu cieľov vyžadujúcich ochranu v zóne.
(6)	Zodpovedné orgány štátnej správy
Mená a adresy osôb zodpovedných za prípravu a zavadenie plánov zlepšenia.
(7)	Povaha a zhodnotenie znečistenia
-	koncentrácie namerané v predchádzajúcich rokoch (pred implemetovaním opatrení na zlepšenie
-	koncentrácie namerané od začiatku  projektu 
-	metodika použitá na zhodnotenie
(8)	Pôvod znečistenia 
-	zoznam hlavných zdrojov emisií zodpovedných za znečistenie (mapa)
-	celkové množstvo emisií z týchto zdrojov (tony/ rok)
-	informácia o znečistení prichádzajúcom z iných oblastí.
(9)	Analýza situácie
-	podrobnosti o tých faktoroch, ktoré sú zodpovedné za znečistenie  (doprava, zahrňujúca cezhraničnú dopravu, tvorba)
-	podrobnosti možných opatrení na zlepšenie kvality ovzdušia.
(10)	Podrobnosti o tých opatreniach alebo projektoch na zlepšenie, ktoré boli už pre vstupom do platnosti tejto smernice, napr.
-	miestne, regionálne, národné, medzinárodné opatrenia
-	pozorované účinky týchto opatrení. 
(11)	Podrobnosti o tých opatreniach alebo projektoch prijatých z pohľadu zníženia znečistenia po nadobudnutí platnosti tejto smernice
-	zoznam a opis všetkých opatrení daných v projekte
-	časový rozvrh realizácie
-	odhadnutie plánovaného zlepšenia kvality ovzdušia a očakávaného potrebného na dosiahnutie týchto cieľov.
(12)	 Podrobnosti opatrení alebo projektov, ktoré sa plánujú alebo budú skúmať riešiť z dlhodobého pohľadu.
(13)	Zoznam publikácii, dokumentov, prác, atď., ktoré sa použili na doplnenie informácii vyžadovaných v tejto prílohe.