Slovenská  republika

PREDVSTUPOVÝ EKONOMICKÝ PROGRAM

September 2001
O b s a h

Úvod	2
1.	Prehľad súčasného ekonomického vývoja	6
2.	Strednodobý makroekonomický rámec	15
2.1 Vnútorný trh a reálny sektor	18
2.2 Inflácia	20
2.3 Menová politika a politika devízových výmenných kurzov	21
2.4 Harmonizácia legislatívy s legislatívou EMÚ	22
2.5 Vonkajší sektor	24
3.	Verejné financie	27
3.1 Strednodobý fiškálny rámec	28
3.2 Správa verejného dlhu	36
3.3 Financovanie deficitu	38
3.4 Finančné riziká	38
3.5 Reforma riadenia verejných financií	39
4.Štrukturálne reformy	42
4.1 Podnikový sektor	43
4.2 Finančný sektor	51
4.3 Trh práce	55
4.4 Administratívne reformy	57
4.5 Reformy v poľnohospodárstve	60
4.6 Špecifické reformy v Slovenskej republike	63
4.7 Regionálna politika	69
P r í l o h y
5.	D o d a t o k  č. 1 -  Matice strategických záväzkov  SR
Tabuľka č. 1 – Časový harmonogram budúcich záväzkov – hlavných reforiem a politík
                          Predvstupového ekonomického programu SR do r. 2004
Tabuľka č. 2 – prehľad a hodnotenie plnenia minulých záväzkov (záväzky z dokumentu Joint
                          Assessment of Slovakia´s Medium –Term Economic policy Priorities /JA/;
                          február 2000)       
6.	D o d a t o k  č. 2  - Súhrnné údaje

Úvod

1.	Predvstupový ekonomický program (PEP) nadväzuje na  Joint Assessment of Slovakia ´s Medium-Term Economic Policy Priorities (február 2000), na Prioritné úlohy vlády SR vyplývajúce z Pravidelnej správy EK o pripravenosti SR na členstvo v EÚ (november 2000), na Princípy, výsledky a ďalšie smerovanie hospodárskej politiky (január 2001), na Vyhlásenie o hospodárskej politike v náväznosti na Staff monitored program IMF (marec 2001), na aktualizáciu Národného programu pre prijatie acquis communautaire (máj 2001).
2.	PEP premieta posledné informácie o vývoji vnútornej a vonkajšej ekonomiky, ako i  rozhodnutiach a uplatňovaných opatreniach vlády SR známych k 31. augustu 2001. PEP nezohľadňuje vplyv posledných udalostí, ktoré sa udiali v USA dňa 11. 9. 2001. V súčasnosti nie je k dispozícii dostatok relevantných informácií o ich dopade na vývoj v USA, vývoj globálnej ekonomiky a na ekonomický vývoj krajín EÚ. Preto v súčasnosti nie je možné odhadnúť mieru vplyvu zmien vonkajšieho prostredia na ekonomiku SR.
3.	Hlavným makroekonomickým východiskom PEP boli pozitívne výsledky dosiahnuté v stabilizácii slovenskej ekonomiky v r. 1999 a 2000 – výrazné zníženie deficitu bežného účtu platobnej bilancie, ale i zníženie deficitnosti verejných financií. Stabilizácia sa zabezpečila bez reálneho poklesu ekonomiky v r. 1999  s opätovným zvyšovaním rastu už v  r. 2000. Na udržanie rastu ekonomiky aj v etape stabilizácie (reštrikcie) vplýval rast zahraničného dopytu a pozitívny vývoj zahraničného obchodu s EÚ a krajinami CEFTA.
4.	Vplyvom úprav regulovaných cien a nepriamych daní sa prechodne zvýšila miera inflácie. Opatrenia zamerané na stabilizáciu ekonomiky a jej kvalitatívne zmeny prechodne zhoršili aj situáciu na trhu práce.
5.	PEP do r. 2004 vychádza z predpokladu fungovania trhového hospodárstva SR a schopnosti ekonomiky vyrovnať sa s konkurenčnými tlakmi a trhovými silami v rámci jednotného európskeho trhu. Predikcia vývoja predpokladá plnenie cieľov fiškálnej a monetárnej politiky, zlepšenie vývoja globálnej ekonomiky, posilnenie pozitívnych vplyvov vonkajšieho prostredia,  napredovanie v procese privatizácie,  reformy manažmentu verejných financií a verejnej správy,  ako i realizáciu ostatných štrukturálnych reforiem. 
6.	V období do r. 2004 predikujeme etapu konjunktúry, reálnej konvergencie SR ku krajinám EÚ a pozitívnych trendov vývoja ekonomiky SR - zvyšovanie rastu na udržateľnej úrovni, zvyšovanie produktivity práce a konkurencieschopnosti, postupné znižovanie inflácie a postupné zlepšovanie situácie na trhu práce.
7.	Za  potenciálne riziko zvyšovania rastu ekonomiky a  udržateľnosti bežného účtu považujeme najmä nesplnenie predpokladu o zvýšenom príleve priamych zahraničných investícií (aj mimo privatizačných aktivít), rýchlosti oživenia globálnej ekonomiky, ale najmä ekonomiky EÚ, stabilizácii svetových cien energetických surovín, ako i o rýchlosti realizácie reforiem v SR. 
8.	Stanovenie strednodobého rámca fiškálnych parametrov vychádza z makroekonomického rámca, nadväzuje na vývoj verejných financií v predchádzajúcich rokoch, zohľadňuje dopady už schválených zákonných a iných opatrení a zároveň premieta predpokladaný dopad realizácie strednodobých zámerov a opatrení prijatých vládou v rámci spoločného dokumentu s EK. Určujúcimi faktormi fiškálneho vývoja je vplyv pokračujúcich transformačných a integračných krokov a realizácia systémových opatrení a reforiem. 
9.	Hlavnou úlohou fiškálnej politiky v strednodobom horizonte je redukovať celkový deficit verejnej správy a súčasne pôsobiť na podporu ekonomického rastu. Strednodobá rozpočtová politika bude faktorom, ktorý bude stabilizovať ekonomické prostredie a podporí rast a konkurencieschopnosť. Tento trend sa bude presadzovať v celom komplexe verejných financií.
10.	Úspešnosť plnenia hlavných fiškálnych zámerov je podmienená správnou voľbou priorít a postupnosti krokov na ich realizáciu, zohľadňujúcich vplyv priamych aj spätných väzieb tak na príjmovej ako i výdavkovej strane verejných rozpočtov. 
11.	Z tohto pohľadu prvoradými zámermi daňovej politiky je nezvyšovať daňové zaťaženie, vytvoriť podmienky pre motivovanie podnikateľských subjektov, vybudovať efektívnu daňovú a colnú správu a zosúladiť daňovú legislatívu s legislatívou EÚ v súvislosti s integračnými snahami SR. 
12.	Hlavným zámerom výdavkovej politiky je znižovanie deficitu, ktoré je podmienené uskutočnením reformných, systémových zmien. Výdavková politika bude zvažovať rozdielny charakter a účinok zamýšľaných reforiem a reštriktívnych opatrení, pričom bude  vychádzať zo stanovených priorít. 
13.	Vývoj verejného dlhu bude v strednodobom horizonte významnou mierou ovplyvnený záväzkami z reštrukturalizácie bánk, v dôsledku ktorých dlh v roku 2001 vzrastie. Vzhľadom na to, že zámerom je postupne znižovať deficit verejných financií v pomere k HDP, očakávame, že  v r. 2002 - 2004 sa bude dynamika rastu verejného dlhu zmierňovať. Za predpokladu, že príjmy z privatizácie budú použité v r. 2002 - 2004 len na krytie potrieb financovania štátneho dlhu a financovanie reformy dôchodkového systému, poklesne podiel dlhu verejnej správy na HDP pod 30%, t.j. na úroveň nižšiu ako v roku 2000.
14.	Zvýšenie efektívnosti vynakladania verejných zdrojov je zmyslom aj reformy verejných financií. Postupne sa vytvárajú systémové predpoklady k tomu, aby sa vytvoril ucelený systém riadenia verejných financií. Reforma verejných financií sa realizuje v piatich okruhoch: zlepšenie manažmentu verejných financií a systému ich kontroly, programové rozpočtovanie a iné formy skvalitnenia rozpočtovania, fiškálna decentralizácia v prepojení na decentralizáciu verejnej správy, vytvorenie štátnej pokladnice a strednodobé finančné plánovanie.

15.	Udržateľná fiškálna pozícia bude podporená aj ďalšími štrukturálnymi reformami uskutočňovanými v rôznych častiach hospodárstva a spoločnosti. Pre dosiahnutie konkurenčnej schopnosti slovenského hospodárstva v podmienkach jednotného európskeho trhu sú rozhodujúce zmeny v mikrosfére. Preto sa pozornosť vlády sústreďuje na dokončenie privatizácie, a to najmä privatizáciu sieťových odvetví a bánk. Reštrukturalizačný proces v mikrosfére vláda spája s podporou vstupu zahraničného kapitálu.

16.	K strednodobým prioritám hospodárskej politiky SR patrí rozvíjanie trhových princípov s podporou trhovej konkurencie, transparentnosti hospodárskeho prostredia a právnej istoty v podnikaní. K naplneniu týchto zásad sú veľmi intenzívne vytvárané legislatívne a inštitucionálne podmienky, ktorými sa harmonizuje prostredie slovenského hospodárstva s prostredím Európskej únie. V tých častiach hospodárstva, kde verejný záujem vyžaduje regulačné mechanizmy, je činnosť upravovaná samostatnými zákonmi a vytvárajú sa nezávislé regulačné orgány.

17.	Svoje zvláštnosti má reformný proces v poľnohospodárstve. Konkurenčná schopnosť agropodnikateľov bude vo veľkej miere závisieť od konsolidácie vlastníckych vzťahov k pôde a ostatnému majetku, ktoré prešli v nedávnej minulosti zásadnou premenou. Poľnohospodárska politika v súčasnosti i v najbližšej budúcnosti kladie dôraz na prípravu pre aplikáciu spoločnej agrárnej politiky EÚ. Pri plnení strategických zámerov v reštrukturalizácii a rozvoji poľnohospodárstva a vidieka Slovensko predpokladá využitie prostriedkov programu SAPARD.

18.	Vzhľadom na nepriaznivý vývoj trhu práce v Slovenskej republike aktivity dynamizujúce jeho dopytovú aj ponukovú stranu sú životne dôležité. V súlade s prijatou Koncepciou politiky zamestnanosti do roku 2002 a Národným plánom zamestnanosti sú postupne realizované opatrenia na zvýšenie pružnosti trhu práce a zvýšenia flexibility pracovnej sily. Pre uplatnenie európskej stratégie zamestnanosti sa bude realizovať program ďalšieho rozvoja a modernizácie verejných služieb zamestnanosti najmä na miestnej úrovni.

19.	Dôležitou reformou zasahujúcou do mnohých oblastí spoločenského života je reforma verejnej správy. Cieľom tejto reformy je decentralizovať a modernizovať verejnú správu tak, aby sa zvýšila právomoc a zodpovednosť územných samosprávnych orgánov pri zúžení právomocí štátnych orgánov pri správe vecí verejných. Modernizácia verejnej správy sa spája so zvyšovaním kvality služieb verejnosti, čo vyžaduje zvyšovanie kvalifikovanosti pracovníkov a informatizácie verejnej správy.

20.	Reforma právneho systému v SR sleduje dva hlavné ciele – harmonizáciu legislatívy s právom EÚ a skvalitnenie výkonu súdnej moci s pozitívnym dopadom na vymožiteľnosť práva. K zefektívneniu práce súdnictva sú pripravené legislatívne zmeny v civilnom a trestnom konaní súdov a systémové riešenia organizačných a materiálnotechnických  podmienok práce súdov.

21.	Zásadné reformy začali a budú pokračovať aj v sociálnom systéme. K náročným reformám patrí reforma dôchodkového systému. Podstatou tejto reformy je vystriedanie súčasného monopolného dôchodkového systému s priebežným financovaním,  závislého od trhu práce a demografických trendov, viacpilierovým systémom s divezifikovanými zdrojmi a výraznou úlohou finančných trhov. Dlhodobosť realizácie dôchodkovej reformy vyžaduje etapovitosť v jej postupe. V období do roku 2004 sa predpokladá realizovať I. a II. etapu reformy v zmysle Koncepcie systému sociálneho poistenia. V systéme štátnej sociálnej podpory, ktorú tvorí 11 druhov štátnych sociálnych dávok a v systéme sociálnej pomoci je reforma zameraná na právne úpravy zlaďujúce systém v SR s podobnými systémami v krajinách EÚ a na dobudovanie administratívnej štruktúry na výkon agendy príspevkov štátnej sociálnej podpory jedným subjektom. Výsledkom týchto krokov bude väčšia adresnosť dávok a zefektívnenie výkonu platiteľa.

22.	Základný cieľ reformy zdravotníctva je vytvorenie efektívneho systému zdravotnej starostlivosti pri hospodárnom vynakladaní disponibilných finančných zdrojov. Doterajší nedostatok zdrojov v zdravotníctve vyžaduje zásadné kroky v organizácii poskytovateľov zdravotníckych služieb a aj v systéme zdravotného poistenia, resp. finančnej spoluúčasti pacienta na úhrade nákladov tak, aby sa náklady a zdroje v systéme zdravotníctva vyrovnali.

23.	Reforma vzdelávania zmenou štruktúry, obsahu a modernizáciou systému vzdelávania má zabezpečiť zvýšenie vzdelanosti obyvateľstva. Národný program výchovy a vzdelávania je stanovený na 15 - 20 rokov, časť úloh programu sa bude realizovať aj v horizonte do roku 2004. Podpora vzdelania ako spoločenskej priority si vyžaduje vyššie zapojenie verejných finančných zdrojov a uplatnenie viaczdrojového financovania vzdelávacích aktivít. Na druhej strane bude potrebné realizovať kroky a opatrenia, zvyšujúce efektívnosť vynaložených zdrojov vo vzdelávacom systéme.

24.	Prístup SR k ochrane životného prostredia je založený na princípoch trvalo udržateľného rozvoja. Preto environmentálna politika smeruje k riešeniam rozsiahleho enviromentálneho dlhu a zároveň k systému predchádzania tvorby ekologických záťaží v budúcnosti. V oblasti životného prostredia Slovensko intenzívne preberá legislatívu EÚ so zámerom ukončiť transpozíciu environmentálneho acquis do referenčného dátumu vstupu do EÚ. V ochrane životného prostredia SR predpokladá využitie finančných prostriedkov z programu ISPA.

25.	Regionálna politika je v podmienkach Slovenska zvlášť významná vzhľadom na prehlbujúcu sa hospodársku diferencovanosť regiónov. Programovým dokumentom regionálnej politiky do roku 2006 je Národný plán regionálneho rozvoja. V zmysle tohto programu sa postupne vytvárajú legislatívne, inštitucionálne a finančné podmienky rozvoja regiónov. Národný plán regionálneho rozvoja vytvára podmienky na harmonizáciu regionálnej politiky s politikou EÚ a na zapojenie podporných fondov z Európskej únie do riešenia regionálneho rozvoja v Slovenskej republike.

Zhrnutie  

Základné ciele a cesty k ich dosiahnutiu, prezentované v Predvstupovom ekonomickom programe SR  do r.2004 :

A/  Hlavné ciele makroekonomického vývoja do r. 2004

•	Reálny rast HDP priblížiť k 5%
•	Priemernú mieru inflácie znížiť na úroveň blízku 5%
•	Deficit  bežného účtu platobnej bilancie udržať na úrovni bezpečne krytej priamymi zahraničnými investíciami; deficit postupne znížiť na úroveň blízku 5% HDP
•	Deficit verejných financií znížiť na úroveň 2.5% HDP (bez nákladov na reštrukturalizáciu)
•	Celkový dlh verejných financií znížiť na úroveň cca 33% HDP
•	Priemernú mieru nezamestnanosti postupne znížiť pod 18%

B/  Hlavné reformy na podporu udržateľného rastu a zdravého vývoja verejných financií 

•	Privatizácia časti sieťových odvetví,  dokončenie prebiehajúceho procesu  privatizácie bánk a štátnych podnikov, a tým podporenie rozvoja trhového a konkurenčného prostredia
•	Zefektívnenie využívania verejných financií, najmä :
•	reformou riadenia verejných financií 
•	reformou verejnej správy -  decentralizáciou a znížením miery inherencie štátu
•	postupnou reformou sociálneho poistenia a v rámci nej reformou dôchodkového                               systému
•	reformou zdravotného a vzdelávacieho systému
•	Uplatnenie aktívnej politiky  zamestnanosti
•	Podpora integračného procesu  SR k EU (najmä podporou tvorby potrebných inštitúcií a kapacít pre vstup do EÚ a NATO; aproximáciou legislatívy )

1.	Prehľad súčasného ekonomického vývoja

Celková charakteristika makroekonomického vývoja

1.	Vplyvom stabilizačnej fiškálnej a monetárnej politiky, ako i reformných opatrení sa v r. 2000 dosiahli ďalšie pozitívne výsledky v makroekonomickej stabilizácii, ktorá bola hlavným cieľom hospodárskej politiky pre roky 1999 a 2000 :
•	deficit bežného účtu PB klesol z úrovne 5% HDP na 3,7% HDP, a to najmä v dôsledku poklesu deficitu obchodnej bilancie s tovarmi a službami na 2,5% HDP;
•	deficit verejných financií klesol z úrovne 3,6% HDP v r. 1999 na 3,4% HDP (vrátane nákladov na reštrukturalizáciu bánk a záruky v r. 2000),
a to bez reálneho poklesu ekonomiky. Eliminoval sa problém nadmerného dvojitého deficitu - vonkajšia nerovnováha sa znížila viac, ako sa pôvodne očakávalo. Úspešná makroekonomická stabilizácia sa v r. 2000 prejavila v medziročnom nominálnom zhodnotení Sk voči referenčnej mene EUR o 3,4%, v stabilizácii hrubej zahraničnej zadlženosti a v znížení čistej zahraničnej zadlženosti a v znížení úrokových sadzieb.

2.	Postupným uplatňovaním reforiem, reštrukturalizáciou a privatizáciou obchodných bánk a pokračovaním v privatizácii štátneho majetku sa priebežne zlepšujú trhové podmienky fungovania ekonomiky, vytvárajú sa predpoklady pre zvýšenie prílevu priamych zahraničných investícií, pre zvýšenie efektívnosti a konkurencieschopnosti ekonomiky a tempa rastu na udržateľnej úrovni v strednodobom horizonte.

3.	Úspechy v stabilizačnej politike nastolenej v r. 1999 priniesli aj niektoré sekundárne negatívne efekty - znížený domáci dopyt a znížený rast ekonomiky, zvýšenú mieru nezamestnanosti, pokles reálnej mzdy, zvýšenú mieru inflácie z titulu úprav štátom regulovaných cien. Uvedené efekty majú, resp. budú mať zväčša krátkodobý alebo dočasný charakter – už v druhej polovici roka 2000 sa začal zvyšovať rast ekonomiky a znižovať miera inflácie. 

4.	Rýchla makroekonomická stabilizácia, stransparentnenie fiškálnej politiky a zlepšovanie trhových podmienok vytvorili podmienky pre stabilizáciu peňažného a devízového trhu a súčasne aj pre prechod na kvalitatívne riadenie menovej politiky, ako aj jej postupné uvoľňovanie (postupné znižovanie kľúčových úrokových sadzieb a následne i úrokových sadzieb voči klientom, znižovanie sadzieb na tvorbu povinných minimálnych rezerv).

5.	Zvýšený prílev priamych zahraničných investícií, voľnejšia menová politika, ako i viaceré priame i nepriame nástroje a opatrenia fiškálnej politiky zamerané na podporu rastu ekonomiky - najmä znižovanie daňového zaťaženia príjmov fyzických a právnických osôb a zvyšovanie zodpovednosti podnikov za výsledky ich hospodárenia - podporili zvýšenie rastu ekonomiky už v priebehu r. 2000, a najmä ďalšie zvyšovanie rastu ekonomiky v r. 2001.

6.	Zvyšovanie výkonu ekonomiky prebieha na udržateľnej úrovni - prílev priamych zahraničných investícií v roku 2000 vysoko prevyšoval deficit bežného účtu platobnej bilancie.

Vývoj kľúčových makroekonomických veličín

7.	V r. 1999 bola nastolená stabilizačná makroekonomická politika zameraná na elimináciu nadmerného dvojitého deficitu, v dôsledku ktorej domáci dopyt v priebehu r. 1999 a 2000 reálne klesal. Vďaka zahraničnému dopytu a veľkej otvorenosti ekonomiky SR sa rast HDP znížil v r. 1999 len na 1,9% z úrovne 4,1% v r. 1998. Zvýšením zahraničného dopytu (najmä zo strany krajín EÚ a CEFTA) a v dôsledku rastu tvorby hrubého fixného kapitálu a konečnej spotreby domácností ku koncu roka 2000 sa výkonnosť ekonomiky SR v priebehu roka 2000 opäť zvýšila, a to na úroveň 2,2%. V prepočte na 1 obyvateľa sa vytvoril HDP v hodnote cca 3.556 tis. USD. V r. 2001 pokračuje zvyšovanie rastu HDP vplyvom ďalšieho rastu investícií a spotreby domácností.

8.	V polroku 2000 sa opäť začal zvyšovať rast ekonomiky a podľa približných prepočtov možno rok 2001 považovať za sedlový bod pravdepodobného ekonomického cyklu v rámci existencie samostatnej SR, t.j. od r. 1993, v ktorom nastáva druhýkrát  fáza konjunktúry (prvá prebiehala od r. 1994 s vrcholom v r. 1997) a následné zmenšovanie kladného gap-u. Nástup etapy konjunktúry signalizuje aj vývoj vybraných indikátorov ekonomiky v priebehu r.2001 -  zrýchľuje sa rast priemyselnej produkcie (najmä vo výrobe strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov; výrobe kovov a kovových výrobkov; výrobe výrobkov chémie), oživuje sa stavebná produkcia (po r.1997 klesala), pokračuje rast trhových služieb, ktoré majú najväčší podiel na tvorbe HDP (cca 42 %). Aj pri výkyvoch klimatických podmienok je tvorba pridanej hodnoty v pôdohospodárstve stabilizovaná.

9.	Rast pridanej hodnoty a tvorby HDP je ovplyvnený zvyšovaním produktivity práce vo väčšine odvetví, pričom vo vzťahu k vývoju miezd v reálnom vyjadrení je jej rast rýchlejší. Súkromný sektor vytvára cca 83,5 % HDP, pričom najväčší podiel má v obchode, stavebníctve a v poľnohospodárstve.

10.	Tvorba HDP je v poslednom štvrťroku 2000 a v prvom štvrťroku 2001 popri raste zahraničného dopytu ovplyvňovaná aj rastom domáceho dopytu - tvorbou hrubého fixného kapitálu a konečnou spotrebou domácností. I napriek poklesu tvorby hrubého fixného kapitálu v priebehu r.1999 a sčasti aj v r. 2000 zostáva jej podiel na HDP relatívne vysoký, na úrovni cca 28%. Naopak, podiel konečnej spotreby domácností na HDP zostáva i napriek jej rastu v r. 2001 relatívne nízky, na úrovni cca 49%. 

11.	Kvalitu tvorby hrubého fixného kapitálu charakterizuje skutočnosť, že jeho prevažná časť sa realizovala vo forme strojov a zariadení. Rastie podiel vlastných zdrojov financovania investícií, klesá podiel domácich úverových zdrojov a pozitívne vplýva rast priamych zahraničných investícií. Rast podielu vlastných zdrojov odráža rast ziskov v podnikateľskej sfére, ktorý je výsledkom viacerých faktorov, najmä znižovania daňového zaťaženia, znižovania úrokových sadzieb a nákladov na obsluhu dlhu, prílevom zahraničného know-how, ozdravením a privatizáciou bánk a zmenou ich správania sa.

12.	Konečná spotreba domácností rastie najmä vplyvom zvýšenia celkových disponibilných dôchodkov domácností. Pôsobia tu viaceré faktory - zmena v doterajšom vývoji priemernej mzdy, ktorá začala (aj vplyvom nižšej inflácie) mierne rásť, rast počtu pracujúcich, zníženie daňového zaťaženia príjmov, vyplácanie dlhopisov FNM a pod.. Vyššiu spotrebu domácností ovplyvňoval aj pokles úrokových sadzieb a vybudovanie novej obchodnej siete (supermarkety). Vývoj tvorby úspor domácností je nerovnomerný, má sezónny charakter s tendenciou mierneho poklesu miery úspor (z úrovne 12,7 v r. 2000 na 10,5 v 1.Q.2001).

13.	Vývoj konečnej spotreby verejnej správy odráža stabilizačný charakter fiškálnej politiky (bližšie v časti 3. Verejné financie) - v r. 1999 reálne klesla o cca 7 %, v r. 2000 o cca 1 % a v r. 2001 sa očakáva len mierny rast, takmer stagnácia (v 1. štvrťroku 2001 stagnovala).

14.	Konečná spotreba domácností, konečná spotreba verejnej správy a celková pozícia verejných financií sú naďalej negatívne ovplyvňované situáciou na trhu práce - znižovaním podielu pracujúcich z ekonomicky aktívneho obyvateľstva, vývojom počtu nezamestnaných a vývojom miezd. Miera nezamestnanosti sa stále pohybuje na vysokej úrovni - prevyšujúcej 18 %. Najviac sa problém nezamestnanosti dotýka obyvateľstva s nižším stupňom vzdelania. Jej variabilný priebeh odráža najmä sezónne vplyvy (sezónny charakter práce a záujem čerstvých absolventov škôl o prácu) a uskutočňovanie verejnoprospešných prác, ale i zánik starých a vytváranie nových pracovných príležitostí s vyššími nárokmi na úroveň zručnosti a vzdelanie v rámci procesu transformácie a reštrukturalizácie ekonomiky. Pozitívnym signálom je mierny nárast voľných pracovných miest, ktorý však nie je dostatočný pre výraznejšie zníženie miery nezamestnanosti. Vážnym problémom zostáva regionálna diferenciácia úrovne nezamestnanosti.

15.	Klesajúci trend reálnej priemernej mzdy v priebehu celého roku 1999 a 2000 znižoval konečnú spotrebu a prispieval k rýchlej eliminácii vonkajšej nerovnováhy. Vzhľadom na to, že celková produktivita práce z HDP reálne stále rástla, roztvorili sa nožnice medzi rastom produktivity a rastom miezd, ako i medzi úrovňou ceny práce v SR a v zahraničí. Z tohto hľadiska možno doterajší rast priemernej reálnej mzdy v priebehu roka 2001 (v 1. štvrťroku o 0,6 %) považovať za nízky. Jej rast bol ovplyvnený relatívne nízkou mzdou a vysokým počtom zamestnancov vykonávajúcich verejnoprospešné práce (VPP), ktoré sa zaviedli až v auguste roku 2000. Po vylúčení vplyvu VVP by reálna mzda vzrástla o 0.8%.

16.	Pretože ekonomika SR je malá a veľmi otvorená, rast HDP je citlivý na vývoj salda čistého zahraničného dopytu. Koncom roka 2000 sa začal prehlbovať deficit v zahraničnom obchode. I napriek pozitívnemu vplyvu bilancie služieb (najmä tranzitu ropy a zemného plynu a tiež bilancie cestovného ruchu) stúpol v 1. štvrťroku 2001 deficit v čistom zahraničnom dopyte na úroveň 2,5 % HDP z úrovne 0,2 % v r. 2000 (v porovnateľných cenách), pričom exportná výkonnosť stúpla na 79%, dovozná náročnosť  na 85,9 % a podiel dovozu na krytí agregovaného dopytu sa zvýšil na úroveň 46,5 %. Príčinou je vysoká dovozná náročnosť produkcie, rast domáceho dopytu, ako i zmiernenie vývozu, ktoré odráža vplyv zmierňovania rastu globálnej ekonomiky a reštrukturalizáciu niektorých odvetví . V 2.štvrťroku 2001 naďalej pokračuje predstih tempa rastu dovozu tovarov pred vývozom, čo prehlbuje schodok v medziročnom porovnaní (deficit v polroku 2001 bol 42,1 mld. Sk, čo znamená medziročné prehĺbenie schodku o 31,4 mld. Sk). Na zvyšovaní dovozu sa podieľajú predovšetkým komodity, ktoré súvisia s rastom investičného dopytu – v polroku pokrývali približne 38% medziročného prírastku dovozu SR. Vzrástol aj dovoz nerastných palív (cca 10% z prírastku) a surovín a tovarov pre medzispotrebu, resp. výrobnú spotrebu (27% celkového nárastu dovozu). Prírastok dovozov neurčených priamo pre konečnú spotrebu tak predstavoval minimálne 75% nárastu dovozu SR. Pozitívne na vývoj bilancie vplýva vývoj zahraničného obchodu s EÚ; v polroku 2001 sa dosiahla kladná bilancia na úrovni cca 2,7 % HDP, pričom za r. 1998, t.j. pred nastolením stabilizačnej politiky, bola bilancia záporná na úrovni –2,7 % HDP. Kladná bilancia sa dosiahla najmä rastom vývozu SR do krajín EÚ; podiel EÚ na celkovom vývoze SR stúpol z 55,8 % v r. 1998 na 61,4 % v polroku 2001 pri približne rovnakom podiele dovozu.

17.	Vývoj obchodnej bilancie, resp. bilancie tovarov a služieb je významne ovplyvňovaný vývojom výmenných relácií USD a EURO, ktoré sú rozhodujúcimi menami dovozu aj vývozu. Na obchodnú bilanciu negatívne vplývalo prehlbovanie obchodného deficitu s Ruskou federáciou, ktorý v r. 2000 dosiahol úroveň 10,8 % HDP v b.c. Zvyšovanie deficitu bolo spôsobené vysokým rastom dovozu, v r. 2000 oproti r. 1999 až o 79,5 %. Primárnou príčinou bol rast ceny dovážanej ropy - v r. 2000 oproti r. 1999 až o 72,9 % v Sk, t.j. vrátane 11,5%-tej depreciácie Sk voči USD a rast ceny dovážaného plynu (až o 80,3% v Sk). Napriek tomu, že rast cien ropy spôsobil pokles objemu jej dovozu, v hodnotovom vyjadrení dovoz ropy vzrástol o 19 mld. Sk. V 1. polroku 2001 celý rast dovozu plynu bol dôsledkom zvýšenia jeho ceny, avšak na raste dovozu ropy sa už podieľala v prevažnej miere hmota. Vývoj citlivo odráža pohyby cien referenčnej ropy Brent a vývoja výmenného kurzu Sk voči USD.

18.	Vyššia dynamika celkového dovozu súvisí aj s rastom dovozov v rámci zušľachťovacieho procesu v rámci dvoch kategórií:
a) vysokofinalizované výrobky, za ktorými sú najmä firmy so zahraničnou majetkovou účasťou,
b) priemyselný tovar s využitím dočasných komparatívnych výhod.
Nepriame vývozy rastú podstatne rýchlejšie ako vývoz SR celkom. Režim zušľachťovacieho styku svojim charakterom zlepšuje obchodnú bilanciu SR a transformačný výkon ekonomiky SR, t.j. charakteristiku miery vývozu pridanej hodnoty približuje k úrovni rozvinutejších krajín.

19.	Deficit obchodnej bilancie spolu s prehlbujúcim sa záporným saldom bilancie výnosov, ktoré odráža čerpanie zahraničných úverov a zvyšovanie zahraničnej zadlženosti z predchádzajúcich rokov, naďalej negatívne ovplyvňuje deficit bežného účtu platobnej bilancie. Zvyšujúci sa deficit bežného účtu v priebehu r. 2001 nemusí predstavovať vážnejšiu hrozbu pre udržateľnosť rastu len za predpokladu, že zvyšovanie dovozu bude smerovať do efektívnych investícií a že naďalej sa bude zvyšovať  prílev priamych zahraničných investícií PZI (prílev PZI aj bez privatizačných aktivít pokrýval schodok bežného účtu v r.2000 na viac ako 100%). Pri nastolenej rozvážnej fiškálnej politike, zameranej na konsolidáciu a udržateľnosť verejných financií, môže tento vývoj znamenať vytváranie bázy pre stabilnejší rast ekonomiky na udržateľnej úrovni.

20.	Devízové rezervy NBS v r. 2000 oproti r. 1999 vzrástli; ich objem postačoval na pokrytie 3,3-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb Slovenskej republiky v roku 2000, čo v porovnaní s koncom roka 1999 predstavovalo zvýšenie krytia o 0,3 mesiaca. V priebehu   r. 2001 devízové rezervy NBS poklesli, a to najmä vplyvom sezónnosti vývoja splátok istiny a úrokov z emisie vládnych eurobondov v priebehu roka a kurzových rozdielov; ich stav  zodpovedá približne 2.8-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb SR. 

21.	Celková hrubá zahraničná zadlženosť sa relatívne stabilizovala a podľa predbežných údajov dosiahla k 31. decembru 2000 výšku 10,8 mld. USD. Oficiálny dlh vlády SR a NBS bol na úrovni 2,917 mld. USD. V priebehu roka 2001 sa hrubá zahraničná zadlženosť znížila na 10,6 mld. USD k 31.máju 2001 a dosiahla 1979 USD na obyvateľa. V poklese zadlženosti sa odzrkadlili najmä splátky štátnych dlhopisov emitovaných v roku 1998 na zahraničnom kapitálovom  trhu, ale aj splátky zahraničných úverov podnikateľských subjektov a kurzové rozdiely. Podiel celkového krátkodobého dlhu na celkovom hrubom zahraničnom dlhu dosiahol k ultimu mája 24,9%.

22.	Priemerná ročná miera inflácie v r. 1999 a 2000 rástla, a to zo 6,7% v roku 1998 na 10,6% v r. 1999 a 12% v roku 2000. Dôvodom rastu boli nákladové domáce i zahraničné faktory: 1. úpravy štátom regulovaných cien (najmä rast cien energií s dopadom na rast cien výrobcov) a úpravy nepriamych daní; 2. v r. 2000 aj rast hodnoty USD a rast cien ropy na svetových trhoch. Najväčšia záťaž z rozsahu administratívnych úprav bola v období od júla 1999 do júna 2000, a preto ročná miera inflácie v decembri 2000 (8,4 %) bola už podstatne nižšia ako v decembri 1999 (14,2%). Stabilizujúco na jej vývoj pôsobil pokračujúci pokles konečnej spotreby domácností a v závere roka 2000 aj silnejúci vplyv konkurencie zahraničných obchodných reťazcov. Priemerná ročná inflácia v roku 2001 opäť poklesla; jej vývoj odráža ďalšiu etapu úprav regulovaných cien uskutočnených na začiatku roku 2001, vývoj kurzu amerického dolára, mierne zhodnocovanie výmenného kurzu Sk oproti referenčnej mene EURO a zrušenie dovoznej prirážky od 1.1.2001. Doterajší vývoj miezd nebol impulzom vzniku dopytovej a ani nákladovej inflácie. Očakáva sa, že priemerná celková miera inflácie v  roku 2001 dosiahne 7,6 % (priemer za prvých sedem mesiacov je 7,7% ).

23.	Zvýšenie regulovaných cien malo aj mierny dopad na vývoj priemernej ročnej jadrovej inflácie. Napriek klesajúcemu domáceho dopytu bola v r. 1999 na úrovni blízkej roku 1998 (cca 6 %). Ročná miera kulminovala v septembri 1999 na úrovni 7,3 %. V ostatnom období postupne klesala, jej priemerná hodnota za prvých sedem mesiacov 2001 dosiahla úroveň 4,6%. Z hľadiska štruktúry jadrovej inflácie došlo v priebehu roka 2000 k výraznejšej zmene, keď postupne rástol podiel potravín (v decembri 2000 predstavoval 38,7 %). Tento trend pretrváva i v priebehu r. 2001, a to najmä v  dôsledku premietania zvýšených nákladov výrobcov (rast cien pohonných hmôt a cien ostatných energií), ako i v dôsledku nepriaznivej situácie v poľnohospodárstve spôsobenej klimatickými podmienkami v r. 2000. V druhom polroku by mohlo dôjsť k postupnému znižovaniu medziročnej jadrovej, a tým aj celkovej inflácie.

24.	Výmenný kurz Sk sa v priebehu r. 2000 voči EURO stabilizoval, avšak voči USD sa výrazne znehodnotil (v priemere o 11,6%). V priebehu r. 2001 pokračuje mierna apreciácia SKK voči EURO (v auguste 2001 oproti decembru 2000 posilnil o 1,2%), čo súvisí najmä s prílevom zahraničných investícií, s výnimkou príjmov z privatizácie. Privatizačné príjmy sú sterilizované na špeciálnom účte FNM v NBS, aby sa tak predišlo nežiaducej volatilite výmenného kurzu. V polroku 2001 sa stabilizoval kurz  Sk aj voči USD a začal postupne apreciovať ; z kulminačnej hodnoty 50 Sk/USD v mesiaci jún sa dostal na úroveň z decembra 2000, t.j. cca 48,6 Sk/USD. 

Inštitucionálny vývoj SR v rámci prístupového procesu do EÚ

Implementácia acquis

25.	Vstup Slovenskej republiky do EÚ je v súlade so zámermi vlády SR najdôležitejšou zahraničnopolitickou prioritou vlády SR. Vzhľadom na referenčný dátum vstupu k 1.1.2004 musí Slovenská republika prebrať príslušné acquis EÚ do konca roku 2002. Z tohto dôvodu si vláda SR stanovila ako prioritu v rámci prístupového procesu do EÚ pre rok 2001 dosiahnuť úroveň krajín tzv. luxemburskej skupiny. Počas švédskeho predsedníctva sa Slovensku podarilo uzatvoriť 19 z celkového počtu 29 otvorených kapitol a v praxi sa tak úspešne naplnil princíp “catch-up”. 

26.	Jedným zo základných cieľov Predvstupového ekonomického programu SR je posilniť odborné, štatistické, inštitucionálne a analytické kapacity Slovenska, aby ako kandidátska krajina bola schopná plniť záväzky vyplývajúce z členstva v Hospodárskej a menovej únii. Za účelom posilnenia týchto kapacít, ktoré sú prvoradým predpokladom implementácie práva EÚ a zabezpečenia dostatočného finančného krytia potrieb vyplývajúcich z eurointegračného procesu bol vypracovaný materiál “Analýza požiadaviek na zabezpečenie administratívnych potrieb a nových inštitúcií súvisiacich s implementáciou práva EÚ” bola schválená na rokovanií vlády SR dňa 18. júla 2001. Materiál bol prerokovaný vládou SR súčasne s materiálom “Návrh východísk štátneho rozpočtu na rok 2002”. Schválením uvedených dvoch materiálov vláda SR rozhodla o vyhradení dodatočných finančných prostriedkov na rok 2002 v objeme 192,7 mil. Sk na mzdy pre 833 nových zamestnancov zaangažovaných do prístupového procesu SR do EÚ. Okrem toho boli vyčlenené finančné zdroje umožňujúce prijať ďalších 263 zamestnancov, ktorí budú zabezpečovať rôzne úlohy súvisiace s prístupovým procesom. V rámci administratívnych kapacít pôjde o posilnenie administratívnych štruktúr, ktoré slúžia na implementáciu nových legislatívnych noriem, koordinačných eurointegračných útvarov na jednotlivých ústredných orgánoch štátnej správy, legislatívnych útvarov zabezpečujúcich aproximáciu acquis do slovenského právneho poriadku, ako aj vecne príslušných útvarov, ktoré sa podieľajú na práci jednotlivých pracovných skupín. Vyčlenené prostriedky pre integračný proces budú rozdelené aj na posilnenie už existujúcich, prípadne vytvorenie nových inštitúcií potrebných na implementáciu práva EÚ. Medzi administratívne najnáročnejšie kapitoly patria Poľnohospodárstvo, Dane a Životné prostredie. Na budovanie administratívnych a inštitucionálnych štruktúr potrebných na implementáciu práva EÚ sa plánuje v návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 vyčleniť 342,6 mil. Sk.

Inštitucionálne zabezpečenie Predvstupovej procedúry fiskálneho dohľadu

27.	SR v rámci prípravy na Predvstupovú procedúru fiškálneho dohľadu (PPFD) v auguste 2000 vypracovala odpovede na Fiškálny dotazník EÚ. K 1. aprílu 2001 Slovenská republika zaslala Európskej komisii ďalší aktualizovaný Fiškálny dotazník. Súčasne s ním bola predložená aj prvá oficiálna Predvstupová notifikácia, ktorá bola vypracovaná na MF SR v úzkej spolupráci s ďalšími inštitúciami ako je NBS, ŠÚ SR, FNM a.i.

28.	Gestorstvom pre vypracovanie PPFD ako aj jej jednotlivých zložiek - Predvstupovej notifikácie a Predvstupového ekonomického programu - je poverené MF SR. Začiatok prác na tvorbe PEP bol spojený s vytváraním primeraného inštitucionálneho rámca. Účasť jednotlivých ministerstiev a inštitúcií participujúcich na tvorbe dokumentu je zabezpečená dvojstupňovo. Prvú úroveň tvorí riadiaca skupina na úrovni štátnych tajomníkov ministerstiev pod vedením ministerky financií, ktorá je vrcholným riadiacim orgánom pre tvorbu PEP. Na druhej úrovni bola vytvorená pracovná skupina expertov z jednotlivých rezortov zúčastňujúcich sa na tvorbe dokumentu. Pracovnú skupinu vedie riaditeľka Inštitútu finančnej politiky MF SR v spolupráci so Sekciou európskej integrácie a medzinárodných vzťahov MF SR. Inštitút finančnej politiky MF SR vypracoval harmonogram postupu tvorby PEP, ktorý skonkretizoval koncepciu spracovania PPFD z hľadiska jednotlivých etáp prác ako aj z hľadiska ich časového a kompetenčného rozloženia. Pre zabezpečenie kontinuity pri aktualizácii a hodnotení plnenia PEP boli v rámci jednotlivých rezortov a inštitúcií určené zodpovedné organizačné zložky.

Finančné riadenie predvstupových fondov EÚ a príprava na štrukturálne fondy

29.	Centrálnym miestom štátnej správy pre prevod prostriedkov z EÚ určených pre SR na uľahčenie spolufinancovania programov a projektov z predvstupových fondov a verejných rozpočtov je Národný fond zriadený na Ministerstve financií SR v priamej riadiacej pôsobnosti štátneho tajomníka, ktorý zodpovedá za finančné riadenie predvstupových fondov EÚ v SR a za spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu a iných finančných zdrojov v zmysle medzinárodných finančných dohôd pre predvstupové fondy.

30.	Pre realizáciu predvstupovej pomoci ES boli vytvorené implementačné agentúry ako predchodcovia platobných agentúr pre štrukturálne fondy. Pre program SAPARD bola zriadená Agentúra SAPARD, pre program ISPA sú implementačnými orgánmi Slovenská správa ciest, Železnice SR a Implementačná agentúra environmentálnych investičných projektov Ministerstva životného prostredia SR, pre program Phare - ekonomická a sociálna súdržnosť bola na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja zriadená Implementačná agentúra regionálneho rozvoja.

31.	Slovenská republika vo vzťahu k hospodáreniu s prostriedkami ES prijala novelu zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení Zákona č. 441/2000. Začlenením finančného riadenia týchto prostriedkov do rozpočtového procesu sa plnia podmienky legislatívy únie, aby sa s finančnými prostriedkami EÚ nakladalo ako s prostriedkami štátneho rozpočtu, aby podliehali rovnakým spôsobom finančnej kontrole vrátane sankcií a ich použitie bolo transparentné až do konečného použitia. 

32.	Vo vzťahu k finančnej kontrole prostriedkov ES bol v roku 2000 schválený Zákon č. 440/2000 Z.z. o správach finančnej kontroly. Zákon rozširuje pôsobnosť správ finančnej kontroly ako samostatných kontrolných orgánov, o kontrolu prostriedkov Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv. Zároveň bola v roku 2000 schválená novela zákona NR SR č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky v decembri 2000, nadobudla účinnosť k 1.1.2001. Rozširuje pôsobnosť NKÚ SR aj o kontrolu prostriedkov Európskych spoločenstiev a iných prostriedkov zo zahraničia poskytnutých na financovanie projektov na základe medzinárodných zmlúv. Systém verejnej vnútornej finančnej kontroly vo verejnej správe, ktorý sa vzťahuje aj na prostriedky ES, definuje návrh zákona o finančnej kontrole a vnútornom audite.

33.	K aktuálnym plánom k príprave na štrukturálne fondy ES patrí zavedenie inštitucionálneho a legislatívneho rámca s príslušnými zodpovednosťami za implementáciu štrukturálnych fondov a Kohézneho fondu na národnej a regionálnej úrovni.

2.	Strednodobý makroekonomický rámec
(r. 2001 - r. 2004)

1.	Strednodobý makroekonomický rámec nadväzuje na Joint Assessment of  Slovakia ´s Medium-Term Economic Policy Priorities (február 2000), na Prioritné úlohy vlády SR vyplývajúce z Pravidelnej správy EK o pripravenosti SR na členstvo v EÚ (november 2000), na Princípy, výsledky a ďalšie smerovanie hospodárskej politiky (január 2001), na Vyhlásenie o hospodárskej politike v nadväznosti na Staff monitored program IMF (marec 2001), na aktualizáciu Národného programu pre prijatie acquis communautaire (máj 2001).

2.	Makroekonomický rámec vychádza z predpokladu fungovania trhového hospodárstva SR a z predpokladu o schopnosti ekonomiky vyrovnať sa s konkurenčnými tlakmi a trhovými silami v rámci jednotného európskeho trhu.

3.	Makroekonomický rámec premieta hlavné ciele makroekonomickej politiky:

•	Upevniť dosiahnutú makroekonomickú stabilitu a vytvoriť predpoklady pre zvyšovanie rastu ekonomiky na úrovni udržateľnej v dlhodobom horizonte.
•	Udržateľným rastom dosiahnuť zvýšenie životnej úrovne obyvateľstva, zlepšiť situáciu na trhu a podporiť reálnu konvergenciu SR ku krajinám EÚ.
•	Fiškálnu politiku orientovať na postupnú celkovú konsolidáciu potrebnú na udržanie makroekonomickej stability a menovou politikou sledovať udržanie cenovej stability, ktorá je podmienkou dlhodobého rovnovážneho ekonomického rastu. 
•	Strednodobou makroekonomickou politikou prispievať k zvyšovaniu transparentnosti prostredia a k  predikovateľnosti vývoja ekonomiky.
•	Makroekonomickú politiku pružne prispôsobovať zmene vnútorných a vonkajších podmienok tak, aby bola naďalej zameraná na dosiahnutie vytýčených cieľov v rámci strednodobého horizontu.

Predpokladané vnútorné faktory vplyvu 

4.	Očakávame ďalší pozitívny vplyv hospodárskej politiky na úroveň makroekonomickej stability a rast slovenskej ekonomiky, najmä:

•	postupnú konsolidáciu verejných financií – znižovanie deficitu verejných financií (podľa metodiky GFS) z úrovne 3,9% HDP v r. 2001 na 2,5% HDP v r. 2004 bez nákladov na reštrukturalizáciu bankového sektora a jeho  postupné znižovanie v ďalších rokoch; resp. z úrovne 4,8 % HDP na 3,1% HDP vrátane nákladov na reštrukturalizáciu ;
•	úspešné plnenie hlavného cieľa a zámerov menovej politiky NBS – klesajúci trend vývoja inflácie, ako i relatívne stabilizovaný vývoj výmenného kurzu, pokračujúci trend postupného znižovania kľúčových úrokových sadzieb. Podľa Konkretizácie menového programu NBS na r. 2001 sa očakáva : reálny rast HDP blízky spodnej hranici intervalu od  2,8% do 3,2% ; priemerná ročná miera inflácie od 7,1% - 8,3% (v decembri  ročná inflácia od 6,7% - 8,2%); deficit bežného účtu okolo 5,7% HDP;
•	úspešnosť a  pozitívny efekt reštrukturalizácie a  privatizácie finančných a  nefinančných podnikov a inštitúcií, zlepšenie právnych a  regulačných podmienok pre podnikanie a fungovanie trhovej ekonomiky a následný zvýšený prílev zahraničného kapitálu a nových investícií.

Predpokladané vonkajšie faktory vplyvu 

5.	Po enormnom zvýšení cien ropy a znížení rastu globálnej ekonomiky v r. 2001 v dôsledku zníženia rastu ekonomiky USA, a najmä po následnom znížení rastu v krajinách EÚ z 3,4% v r. 2000 pod očakávanú úroveň 2,7% v r. 2001 (na ktoré je malá otvorená ekonomiky SR obzvlášť citlivá), pri súčasnom zvýšení miery inflácie v EÚ nad referenčnú hodnotu 2%, očakávame:

•	aj v  r. 2002 čiastočné spomalenie rastu svetového obchodu v  dôsledku spomalenia ekonomického rastu USA, sprevádzané znižovaním kľúčových úrokových sadzieb;
•	stabilizáciu cien ropy z titulu poklesu celkového dopytu po rope v  roku 2001 v  súvislosti s  rastom jej ceny a  spomalením rastu americkej ekonomiky; predpokladáme, že vývoj  ceny ropy Brent sa bude pohybovať na nižšej a stabilnejšej úrovni ako v roku 2000, v intervale od 25 – 28 USD/barel;
•	po r. 2001 preklenutie spomalenia globálnej ekonomiky v rámci jej cyklického vývoja ; znižovanie inflácie, úrokových sadzieb a stabilizáciu ekonomického rastu - v Euro zóne na úrovni cca 2,6% - 2,8% , v OECD cca 2,8% - 3,2%, ktorá bude súvisieť so zlepšením situácie na trhu práce v  krajinách EÚ, so zámermi v daňovej politike,  s vyššími investíciami a so zvyšovaním produktivity práce.

6.	Makroekonomický rámec vychádzajúci z uvedených predpokladov považujeme za pomerne realistický. Jeho vnútorná konzistentnosť je preverená na modelovej simulácii vývoja a hlavné číselné charakteristiky prezentujeme v nasledujúcom grafe a tabuľke.

1)	meraná rastom spotrebiteľských cien
2)	od roku 1998 evidovaná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu
3)	od roku 2000 s nákladmi na reštrukturalizáciu bánk podľa par. 12 zákona o ŠR
Vývoj hlavných makroekonomických ukazovateľov
	
Skutočnosť	Bežný rok (odhad)	
Prognóza	
	1998	1999	2000	2001	2002	2003	2004	
HDP a jeho použitie (podľa ESA 95, údaje sú predbežné zo štvrťročných národných účtov)     reálna zmena v %	
HDP	4,1	1,9	2,2	3,0	3,6	4,1	4,7	
Konečná spotreba domácností  1)	5,8	-0,2	-3,4	2,8	3,0	4,3	4,8	
Konečná spotreba verejnej správy	4,0	-6,9	-0,9	0,7	1,1	1,3	1,6	
Tvorba hrubého kapitálu	19,1	-9,6	1,8	4,7	4,9	3,0	5,9	
Tvorba hrubého fixného kapitálu	11,1	-18,8	-0,7	10,5	5,9	5,7	5,0	
Vývoz výrobkov a služieb	12,2	3,4	15,9	14,2	10,1	7,6	5,7	
Dovoz výrobkov a služieb	19,8	-6,0	10,2	14,3	 9,6	6,8	5,5	
								
Trh práce                                                                                                                                  v %	
Miera nezamestnanosti v %								
- výberové zisťovanie pracovných síl	12,5	16,2	18,6	18,9	18,7	18,2	17,5	
- z disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných	13,7	17,3	18,3	18,9	18,5	17,9	17,4	
Priemerná reálna mesačná mzda	2,7	-3,1	-4,9	0,8	2,3	2,8	3,6	
								
Priemerná ročná miera inflácie                                                                                              v %	
- rast indexu spotrebiteľských cien	6,7	10,6	12,0	7,6	6,7	5 - 6,2	4.6 - 5,4	
- rast deflátora HDP	5,1	6,6	6,5	6,4	5,4	5,2	4,8	
- jadrová inflácia	6,1	6,0	5,7	4,7	4,0	3,9	3,8	
								
Vybrané relácie a indikátory vnútornej a vonkajšej rovnováhy                                         v %	
Podiel salda obchodnej bilancie (tovary) na HDP	-11,0	-5,5	-4,8	-8,5	-8,2	-7,1	-7,0	
Podiel bilancie výrobkov a služieb na HDP	-10,3	-4.4	-2,5	-6,3	-5,8	-5,2	-4,6	
Podiel salda bežného účtu PB na HDP	-9,3	-5.0	-3,7	-6,8	-6,5	-5,8	-5,2	
Podiel salda štátneho rozpočtu na HDP  2)
- bez nákladov na reštrukturalizáciu	-2,7	-2,1	-3,0

-1,5	-4,7

-3,9	-4,9

-3,5	-3,5

-2,8	-3,0

-2,4	
Podiel salda verejných rozpočtov na HDP  2)
-  bez nákladov na reštrukturalizáciu	-4,6	-3,6	-3,4

-2,0	-4,8

-3,9	-5,0

-3,5	-3,7

-3,0	-3,1

-2,5	
Reálny rast produktivity práce	4,5	4,2	2,8	3,2	2,9	3,1	3,6	
Reálny rast priemernej mesačnej mzdy	2,7	-3,1	-4,9	0,8	2,3	2,8	3,6	
1) vrátane neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam
2) od roku 2000 s nákladmi na reštrukturalizáciu bánk podľa par. 12 zákona o ŠR
Deficit rozpočtov je v metodike MMF o vládnej finančnej štatistike (GFS 86) vrátane čistých pôžičiek.

2.1 Vnútorný trh a reálny sektor

7.	Očakávame, že slovenská ekonomika bude v  strednodobom horizonte vykazovať stabilný ekonomický rast, pričom projektované obdobie do r. 2004 bude druhýkrát fázou konjunktúry v rámci jej predpokladaného ekonomického cyklu po vzniku samostatnej SR. V závislosti od vývoja najmä vonkajšieho prostredia sa reálny rast HDP už v roku 2001 môže zvýšiť na 3% - 3,2%. V ostatných rokoch predpokladáme postupnú akceleráciu rastu v  rozmedzí 3,6% v roku 2002 až 4,7% v roku 2004, t.j. priemerné ročné tempo rastu cca 3,8%. Kvantifikácie tempa rastu odpovedajú realistickému charakteru projektovaného scenára. Mali by zabezpečiť priblíženie výkonu ekonomiky SR na úroveň približne 50% výkonu EÚ v r. 2004, a to bez ohrozenia makroekonomickej stability. V prípade vyššieho rastu ekonomík krajín EÚ a OECD môže byť rast ekonomiky SR vyšší ako je prezentovaný v makroekonomickom scenári, čo by pomohlo urýchliť proces konvergencie SR do EÚ.

8.	Zdrojmi rastu slovenskej ekonomiky budú najmä :
a)	rast celkovej produktivity a efektívnosť výrobných faktorov ako dôsledok legislatívnych a inštitucionálnych zmien (zmeny v  legislatíve zameranej na zlepšenie podnikateľského prostredia, finančného trhu, vymáhateľnosť práva a  pod; reštrukturalizácia a privatizácia  bánk a  privatizácia strategických podnikov); 
b)	prílev priamych zahraničných investícií (nové technológie, nové trhy, ale aj know-how, manažment);
c)	oživenie investičnej aktivity v dôsledku rozvoja najmä podnikateľských aktivít (za predpokladu pozitívneho vplyvu  priamych zahraničných investícií a inštitucionálnych zmien, ako i podpory fiškálnej a menovej politiky);
d)	pozitívne zmeny na trhu práce v súlade s vládnou koncepciou aktívnej politiky (bližšie v časti 4.3.).

9.	Výraznejšiemu ekonomickému rastu a  hlavne výraznejšiemu priblíženiu sa ekonomickej úrovni krajín EÚ budú pravdepodobne brániť najmä nasledovné faktory:
- pokračujúca fiškálna stabilizácia, ktorá je nevyhnutnou podmienkou dlhodobo udržateľného ekonomického rastu;
- nedokončená reštrukturalizácia ekonomiky a privatizácia strategických podnikov, úpravy regulovaných cien, priebeh reforiem súvisiacich s výdavkovou stránkou verejných financií a  z  toho vyplývajúci opatrnejší postup v reformách na strane príjmov.

10.	Doterajší a očakávaný rast slovenskej ekonomiky javí isté znaky cykličnosti, a tým i potrebu včasnej anticipácie a voľby príslušnej stabilizačnej politiky, vychádzajúcej z odhadu vývoja potencionálneho outputu, z kvantitatívnych analýz príčin a dôsledkov vzniku nerovnováh v ekonomike a  pôsobenia mechanizmu jej automatických stabilizátorov. Hodnotiť a predikovať týmto spôsobom cyklický vývoj a plánovať včasné, účinné zmeny v politike je však v daných podmienkach transformácie nesmierne náročné, pričom príslušné kvantifikácie nie sú dostatočne presné. Podľa našich odhadov z hľadiska strednodobého trendu HDP mala slovenská ekonomika v  r. 2000 kladnú produkčnú medzeru. Na základe výsledkov viacerých analytických prístupov očakávame, že v r. 2003 skutočný output dosiahne hodnotu potenciálneho outputu a v r. 2004 ju bude mierne prevyšovať. Voľbou prísnejšej makroekonomickej politiky v čase “boom-u” (najmä v r. 2005) by sa malo pôsobiť v smere stabilizácie ďalšieho vývoja ekonomiky.

11.	Ďalší rast ekonomiky do r. 2004 bude založený tak na raste produkčných odvetví, ako i odvetví služieb. Rast HDP v odvetviach služieb by mal byť o niečo vyšší ako rast v produkčných odvetviach, čím by sa v štruktúre HDP naďalej zvyšoval podiel služieb. Tento vývoj je v súlade so svetovým trendom a v súlade s projektovaným zvyšovaním produktivity práce vo výrobných odvetviach a súčasným zvyšovaním zamestnanosti. 

12.	Očakávame, že rast ekonomiky bude v r. 2001 pozitívne ovplyvnený rastom domáceho dopytu a negatívne čistým zahraničným dopytom. Dôvodom je nižší rast globálnej ekonomiky a vplyv uplatňovania hospodárskej politiky vlády SR zameranej na podporu rastu domácej ekonomiky. Očakávame, že zahraničný dopyt bude v priebehu obdobia do r. 2004 reálne rásť rýchlejšie ako domáci dopyt a jeho rast bude prevyšovať reálny rast HDP. Pozitívny príspevok čistého zahraničného dopytu k reálnemu rastu HDP možno očakávať až v r. 2003 a 2004, a to najmä v dôsledku zlepšovania výmenných relácií.

13.	Na ekonomickom raste sa bude v  najväčšej miere podieľať dynamika tvorby hrubého fixného kapitálu (od 10,5% v roku 2001 – 5,0% v roku 2004), ktorá bude vyššia ako dynamika rastu HDP. Očakáva sa, že faktormi jej rastu budú najmä: 
•	vyšší prílev PZI (v najbližších rokoch najmä z  titulu privatizácie, postupne sa však očakáva rast investícií v rámci novovytváraných podnikateľských aktivít);
•	strednodobé zámery v  oblasti daňovej reformy (znižovanie dane z  príjmov vhodnou kombináciou nástrojov - úprav sadzieb dane, korekcie v  odpisovej politike a  zavedenie investičného úveru, úpravy v  stanovení základu dane a  tiež úpravy u  daní vyberaných zrážkou);
•	zvyšovanie zisku a vlastných zdrojov podnikateľskej sféry;
•	postupné znižovanie úrokových sadzieb a lepší prístup k úverom;
•	tlak konkurenčného prostredia na podnikateľskú sféru a jej záujem o inovácie a rozvoj.

14.	Napriek očakávanému rastu hrubých národných úspor a ich podielu na HDP (z  26,4% HDP v r. 2000 na takmer 28% v r. 2004) nebudú úspory postačujúce na krytie tvorby hrubého fixného kapitálu prevyšujúcej 33% HDP.  Do roku 2004 sa očakáva vyšší podiel deficitu bežného účtu na HDP ako bol v r. 2000 a 1999, ktorý však bude plne krytý vysokým prebytkom na finančnom účte v dôsledku prílevu priamych zahraničných investícií.

15.	Konečná spotreba domácností bude rásť miernejším tempom ako investície, avšak z  hľadiska štruktúry dopytu zaznamená najväčší obrat (jej úroveň v r. 2000 bola reálne nižšia ako v r. 1998). Rast spotreby domácností  bude v roku 2003 – 2004 blízky k rastu HDP a bude odrážať rast reálnych disponibilných príjmov domácností a mierne zvyšovanie sklonu k spotrebe, podporené najmä:
•	reálnym rastom priemernej mzdy, ktorý  však bude nižší ako rast produktivity práce;
•	pôsobením zníženého daňového zaťaženia z príjmov fyzických osôb;
•	zvyšovaním zamestnanosti v dôsledku oživovania výroby a prílevu zahraničného kapitálu (pri zvyšovaní súhrnnej efektívnosti výrobných faktorov);
•	znižovaním miery inflácie a postupným znižovaním reálnych úrokových sadzieb.

16.	Konečná spotreba verejnej správy bude najpomalšie rastúcou zložkou domáceho dopytu (podrobnejšie je uvedené v časti 3. tohto materiálu).

17.	Vplyv zvyšovania rastu ekonomiky, vplyv niektorých jej štrukturálnych a kvalitatívnych zmien, ako i aktívnej politiky vlády na trhu práce (bližšie v časti 4.3) uplatňovanej v súlade s politikou vzdelávania by sa mal postupne pozitívne odraziť aj na trhu práce. Očakávame, že zamestnanosť  sa už v r. 2001 bude stabilizovať a v ostatných rokoch bude postupne rásť; počet nezamestnaných by mal počnúc rokom 2002 mierne klesať a rast počtu ekonomicky aktívneho obyvateľstva bude pravdepodobne nižší ako v posledných rokoch. Priemerná miera nezamestnanosti sa za týchto predpokladov postupne zníži z úrovne takmer 19% v r. 2001 na cca 17,5% a situácia na trhu práce sa bude môcť zlepšovať len postupne. Jedným z dôvodov je aj skutočnosť, že zvyšovanie rastu ekonomiky, založené na kvalitatívnych zmenách a na zvyšovaní produktivity práce vo výrobných odvetviach, nebude vytvárať veľký priestor pre rýchle zníženie nezamestnanosti.

18.	Predpokladaný zvýšený rast produktivity práce a makroekonomická stabilita by mali vytvoriť i podmienky pre rast priemernej reálnej mzdy. Očakávame, že už v r. 2001 sa zvýši cca o 1% a jej rast sa postupne zvýši na 3,6% v roku 2004, pričom nepresiahne tempo rastu produktivity práce. Rast miezd v SR bol permanentne (okrem r. 1996) nižší ako rast celkovej produktivity práce a nebol faktorom vzniku nákladovej inflácie. Cena práce v SR je relatívne nízka a jednou z príčin je aj skutočnosť, že v priebehu rokov 1999 a 2000 priemerná reálna mzda klesala cca o 3% a 5%, pričom celková produktivita práce reálne rástla cca o 4% a 3%. Z hľadiska integračných snáh SR pokladáme zvyšovanie produktivity práce a oživenie rastu miezd na úrovni primeranej rastu produktivity práce za veľmi dôležité. 

2.2 Inflácia

19.	Priemerná miera inflácie by mala v sledovanom horizonte postupne klesať, a to v závislosti od konkretizácie plánu úprav regulovaných cien a aproximácie nepriamych daní  legislatíve krajín EU. Napriek pomerne významným úpravám regulovaných cien realizovaných aj v r. 2001 môže priemerná ročná miera inflácie v dôsledku pretrvávajúcej relatívne nízkej kúpyschopnosti obyvateľstva klesnúť na cca 7,6% a jadrová na 4,7%. Pozitívne môže vplývať aj konkurenčné prostredie v maloobchode, vytvorené novými zahraničnými obchodnými reťazcami. Pozitívne bude pravdepodobne vplývať aj očakávaný stabilizovaný, resp. mierne zhodnocovaný vývoj výmenného kurzu slovenskej koruny voči Euro a stabilné svetové ceny priemyselných komodít. Istým rizikom je neistota vo vývoji cien potravín, ktoré môžu viac alebo menej premietať zvýšenie nákladov potravinárskych výrobcov.

20.	V roku 2002 neočakávame výraznejšie spomalenie dynamiky rastu cien položiek tak jadrovej ako aj celkovej inflácie. Dôvodom tohto predpokladu by mala byť realizácia ďalších administratívnych opatrení, ale aj zrýchlenie ekonomického rastu podporovaného domácim dopytom. Tlaky na rast spotrebiteľských cien by mali byť vyvíjané aj zo strany cien priemyselných výrobcov. Ich dynamika by mohla totiž aj v roku 2002 predbiehať dynamiku jadrovej inflácie. Naopak, utlmujúco by mohla pôsobiť stabilizácia na svetových trhoch s potravinovými a priemyselnými komoditami.

21.	V rokoch 2003-2004 by v dôsledku menšieho rozsahu úprav regulovaných cien a nepriamych daní mohlo dôjsť k výraznejšiemu zníženiu dynamiky rastu spotrebiteľských cien. Práve rozsiahle administratívne opatrenia a reštrukturalizácia ekonomiky v rokoch 1999-2002 dávajú predpoklady ďalšieho dezinflačného procesu a pozitívneho formovania inflačných očakávaní do správania verejnosti.  Predpokladá sa, že očakávané obnovenie a akcelerácia domáceho dopytu by nemali generovať výrazné inflačné tlaky. Taktiež sa predpokladá, že sa zmierni aj veľkosť predstihu rastu cien dovozu pred rastom cien vývozu. Rast cien by mal ku koncu horizontu prognózy stále viac súvisieť už len s pokračujúcim procesom zbližovania domácej cenovej hladiny s úrovňou cien vo vyspelých krajinách. V roku 2004 môže priemerná ročná miera inflácie dosiahnuť úroveň 4,6% - 5,4% (v závislosti od konkrétnych úprav cien a nepriamych daní) a priemerná jadrová inflácia cca 3,8%. 

22.	Konkretizácia harmonogramu úprav a liberalizácie štátom regulovaných cien sa bude riešiť v rámci vytvárania nového regulačného systému a privatizačného procesu jednotlivých sektorov. Uvedené zmeny zásadného charakteru sa zrealizujú v priebehu r. 2001 a r. 2002. Konkretizácia harmonogramu bude prezentovať postupný proces liberalizácie cien a postupný proces dosahovania cien odpovedajúcich ekonomicky oprávneným nákladom a primeranému zisku.

2.3 Menová politika a politika devízových výmenných kurzov

23.	Podľa zákona č. 149/2001 Z. z. (s účinnosťou od 1.5.2001), ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov je hlavným cieľom Národnej banky Slovenska udržiavanie cenovej stability (§2). Udržiavanie cenovej stability tak nahradilo predchádzajúci cieľ – stabilitu meny. Cieľ cenovej stability vychádza z poznatku, že dosiahnutie a udržanie neinflačného prostredia je podmienkou dlhodobého rovnovážneho ekonomického rastu. Stanovenie tohto cieľa je súčasťou harmonizácie legislatívy Slovenskej republiky s legislatívou EÚ.

Menová politika

24.	Výkon menovej politiky je v praxi orientovaný na dosiahnutie cieľa cenovej stability, pričom menová politika reaguje na skutočný vývoj inflácie, resp. jeho odchýlky od hodnôt stanovených menovým programom NBS. Menová politika súčasne monitoruje vývoj ostatných makroekonomických a menových premenných a zvažuje ich možný vplyv na vývoj hospodárstva a predovšetkým na cenovú stabilitu.

25.	Hlavným nástrojom Národnej banky Slovenska sú úrokové sadzby. Od 1. februára 2000 NBS stanovuje kľúčové úrokové sadzby pre jednodňové sterilizačné a refinančné operácie s bankami a od mája 2000 stanovuje aj limitnú úrokovú sadzbu pre štandardný dvojtýždňový REPO tender, ktorá je ťažiskovým nástrojom menovej politiky. Riadenie výmenného kurzu nie je priamym nástrojom menovej politiky NBS. Intervencie centrálnej banky sú zamerané na obmedzenie nadmerných fluktuácii kurzu slovenskej koruny a súčasne sú využívané na stabilizáciu kurzu v prípade, ak je vývojový trend výmenného kurzu determinovaný neekonomickými faktormi. Menovo-politické inštrumentárium sa výrazne priblížilo nástrojovej štruktúre Európskej centrálnej banky – riadenie úrokových sadzieb, postupné znižovanie PMR (v roku 2000 boli PMR znížene z 8% na 6,5% a od začiatku roku 2001 ďalej na 5%) až na úroveň platnú v  EMÚ (2004), pričom sa bude postupne prispôsobovať základňa ich výpočtu. Od roku 2002 budú zrušené zmenkové obchody, lombardná sadzba a lombardný úver a diskontná sadzba bude predefinovaná ako ekvivalent limitnej úrokovej sadzby pre štandardný dvojtýždňový REPO tender. 

Kurzová politika

26.	Kurzová politika sa uskutočňuje v režime riadeného floatingu, ktorý je kompatibilný s hlavným cieľom NBS – cenovou stabilitou. Cieľom kurzovej politiky je obmedzovanie nadmernej fluktuácie výmenného kurzu ako aj nežiaduceho vplyvu neekonomických faktorov na jeho vývoj. Potreba relatívnej stabilizácie výmenného kurzu je daná vysokou otvorenosťou slovenskej ekonomiky a priamym dopadom vývoja kurzu na cenový a menový vývoj. Od roku 1999 je referenčnou menou výmenného kurzu slovenskej koruny Euro. Slovenská republika predpokladá po vstupe do Európskej únie účasť v systéme výmenných kurzov European Exchange Rate Mechanism II. 

Výhľad menovej politiky

27.	V strednodobom časovom horizonte bude menová politika naďalej zameraná na plnenie svojho hlavného cieľa – udržanie cenovej stability. Tento cieľ je konzistentný s potrebou vytvorenia základov dlhodobého rovnovážneho rastu slovenského hospodárstva a reálnej konvergencie k úrovni EÚ. 

28.	Naďalej by mal pokračovať dezinflačný proces, pričom z dlhodobého hľadiska by miera inflácie mala dosiahnuť hodnoty blízke priemeru EÚ. Z krátkodobého a strednodobého hľadiska je však nevyhnutné akceptovať vyššiu (v porovnaní s EÚ) cenovú dynamiku najmä v neobchodovateľnom sektore, čo súvisí s prispôsobovaním (konvergenciou) relatívnych cien. Výhľad menovej politiky odráža postupnú konsolidáciu hospodárenia verejných financií a je v súlade s Vyhlásením o hospodárskej politike, ako hlavného dokumentu spolupráce Slovenskej republiky s MMF v rámci Staff Monitored Program (SMP). V súlade so SMP menová politika predpokladá, že očakávané príjmy z privatizácie sa použijú na zvýšenie fiškálnej stability, t.j. na splatenie vládnych záväzkov a zníženie štátneho dlhu a financovanie reformy dôchodkového systému  a v r. 2001 len v nepatrnej miere aj na financovanie rozvojových projektov v rámci celkových výdavkových limitov odsúhlasených vládou. Za tohto predpokladu  príjmy z privatizácie nebudú znamenať riziko vnútornej a vonkajšej cenovej stability a potrebu sprísnenia menovej politiky.

2.4 Harmonizácia legislatívy s legislatívou EMÚ

29.	Slovenská republika akceptuje acquis v kapitole “Hospodárska a menová únia” platné k 31. decembru 2000 a je pripravená na jeho implementáciu v plnom rozsahu k referečnému vstupu do Európskej únie 1. januára 2004.

30.	V súlade s článkom 108 a 109 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva nezávislosť Európskej centrálnej banky a národných centrálnych bánk je podstatnou náležitosťou fungovania Európskej menovej únie. Prijatím ústavného zákona č. 90 (23. februára 2001),

ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov a ktorý nadobudol účinnosť od 1.júla 2001, sa mení postavenie Národnej banky Slovenska v Ústave Slovenskej republiky z emisnej banky na nezávislú centrálnu banku Slovenskej republiky.

31.	S účinnosťou od 1. mája 2001 bol prijatý zákon č. 149/2001 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov tak, aby bola zabezpečená úplná implementácia acquis z pohľadu nezávislosti centrálnej banky. Hlavným cieľom Národnej banky je podľa §2 udržiavanie cenovej stability. Okrem toho, v tejto novele bola v §25 odstránená možnosť financovania verejného sektora centrálnou bankou. 

32.	Vláda SR dňa 28. marca 2001 schválila návrh nového zákona o bankách. Jeho cieľom je zosúladenie slovenskej bankovej legislatívy s príslušnými smernicami Európskej únie a posilnenie postavenia Národnej banky Slovenska pri výkone bankového dohľadu. Účinnosť nového zákona o bankách sa predpokladá ku koncu roka 2001, okrem niektorých ustanovení, ktorých účinnosť sa navrhuje dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení SR k Európskym spoločenstvám (podrobnejšie informácie v bode 41 a 42 v časti 4.2.).

33.	Privilegovaný prístup sa v praxi na Slovensku neuplatňuje. Článok 102 Zmluvy o Euróskom spoločenstve je aplikovaný v ustanoveniach Ústavy Slovenskej republiky, Občianskeho zákonníka, Obchodného zákonníka, Zákona o bankách a Zákona na ochranu hospodárskej súťaže. Z uvedenej slovenskej legislatívy vyplýva, že upravuje vzťahy a postavenie subjektov uvedených v nariadení Rady č.3604/1993 tak, že právne znemožňujú privilegovaný prístup verejnému sektoru k finančným inštitúciám. 

34.	Záujmom Slovenskej republiky je, aby sa Národná banka Slovenska, ako centrálna banka v Slovenskej republike, stala integrálnou súčasťou Európskeho systému centrálnych bánk a podieľala sa na jeho činnosti ako to vyplýva zo Štatútu o Európskej centrálnej banke a Európskeho systému centrálnych bánk. Rovnako je záujmom prijatie Eura a integrácia Národnej banky Slovenska do Eurosystému. Na splnenie obidvoch cieľov Slovenská republika vytvorí právne prostredie v zmysle požiadaviek acquis pre Hospodársku a menovú úniu. 

35.	Ďalšiu adaptáciu legislatívy z pohľadu integrácie do Hospodárskej a menovej únie upravujúcu najmä problematiku definovania a výkonu menovej politiky, problematiku bankoviek a mincí, správu devízových rezerv, devízového kurzu a zabezpečenie hladkých operácií platobných systémov, zabezpečí Slovenská republika najneskôr pred vstupom do tretej etapy Hospodárskej a menovej únie. 

36.	Slovenská republika nepožaduje výnimky ani prechodné obdobia na implementáciu acquis v rámci tejto kapitoly. 

2.5 Vonkajší sektor

Udržateľnosť bežného účtu

37.	Vzhľadom na otvorenosť a  existujúce kapacity slovenskej ekonomiky bude príspevok čistého zahraničného dopytu citlivo odrážať očakávaný vývoj svetovej ekonomiky, ale i očakávané kvalitatívne a štrukturálne zmeny v slovenskej ekonomike:
•	bilancia tovarov a  služieb bude naďalej deficitná; za predpokladu oživenia globálnej ekonomiky môže postupne klesnúť z úrovne cca –6,3% HDP v roku 2001 na úroveň nižšiu ako 5% HDP v roku 2004. Očakávame, že v dôsledku zlepšujúcich sa výmenných relácií v  zahraničnom obchode bude bilancia v porovnateľných cenách kladná. Deficit obchodnej bilancie bude vyvolaný oživením investičnej činnosti zo strany podnikov, pričom podiel štátu na deficite by sa mal v  súlade s  fiškálnou politikou znižovať;
•	na rozdiel od predchádzajúcich rokov, keď sa pozitívne menila hlavne teritoriálna štruktúra zahraničného obchodu, očakávame zmeny v  tovarovej štruktúre obchodnej bilancie smerom k rastúcemu podielu sofistikovanej produkcie na celkovom zahraničnom obrate.

38.	Podiel deficitu bežného účtu PB na HDP bude postupne klesať z cca 6,8% v r. 2001 na cca 5,2% v r. 2004. Relatívne vyšší deficit (v r. 2000 bol 3,7%) bude spôsobený okrem spomínanej investičnej aktivity aj relatívne vyššou dlhovou službou štátu v  najbližších rokoch. Platba úrokov verejného sektora bude v r. 2002 a 2003 mierne vyššia najmä z titulu existujúcich starých zahraničných dlhov a  zvýšenia dlhu štátu prijatím EFSAL pôžičky v súvislosti s reštrukturalizáciou bánk. Z  pohľadu vývoja budúcej dlhovej služby a  makroekonomickej stability očakávame relatívne pozitívny vývoj, a to najmä z dvoch hlavných dôvodov : 1. vláda SR sa zaviazala v rámci SMP použiť v  čo možno najväčšej miere výnosy z  privatizácie bánk a  strategických podnikov na znižovanie verejného dlhu; 2. podľa výsledkov analýzy vývoja jednotlivých faktorov dlhového pomeru vlády (primárny deficit, inflácia, úrokové sadzby, reálny rast) a možného vzniku efektu “snehovej gule” by sa mal dlhový pomer po r. 2002 pomerne výrazne znižovať.

39.	Očakávame, že prebytok na kapitálom a  finančnom účte PB bude spoľahlivo kryť deficit BÚ PB (najmä vďaka prílevu PZI), takže celková bilancia bude mierne prebytková a aj čistý zahraničný dlh bude postupne klesať. 

40.	 Za potenciálne riziko strednodobej udržateľnosti bežného účtu považujeme mieru naplnenia niektorých uvažovaných predpokladov, týkajúcich sa najmä zvýšenia prílevu priamych zahraničných investícií (aj mimo privatizačných aktivít), rýchlosti preklenutia zníženého rastu globálnej ekonomiky, ale najmä ekonomiky EÚ, rastu svetových cien energetických surovín, ako i rýchlosti realizácie reforiem v SR. 

41.	Skúsenosti po prechode na režim plávajúceho kurzu koncom r. 1998 naznačujú, že kurz Sk možno v  súčasnosti považovať za rovnovážny. Pri predpokladanom vývoji vonkajšieho prostredia, vývoja domácej inflácie, rastu produktivity práce, a  najmä situácie na kapitálovom a  finančnom účte platobnej bilancie možno očakávať, že výmenný kurz sa bude pohybovať od 44 - 40 SKK/EUR, čo bude znamenať mierne reálne zhodnotenie kurzu Sk.

Finančná liberalizácia v SR

42.	Slovenská republika v procese finančnej liberalizácie uplatnila postupnú filozofiu založenú na všeobecne platných princípoch: prednostné liberalizovanie dlhodobých transferov na kapitálovom a finančnom účte pred krátkodobými, uprednostňovanie prílevu kapitálu pred odlevom, uprednostňovanie priamych zahraničných investícií pred finančnými úvermi a liberalizáciu najrizikovejších položiek ako posledných.

43.	V decembri 1996 Slovensko prijalo opatrenia týkajúce sa uvoľnenia priamych investícií do krajín OECD, dlhodobých finančných úverov (poskytovanie úverov nerezidentom z krajiny OECD so splatnosťou nad 5 rokov, prijímanie úverov od nerezidentov so splatnosťou nad 3 roky), obchodných úverov a nadobúdania nehnuteľností pre rezidentov v krajinách OECD. Po tomto období sa liberalizačný proces Slovenska utlmil. 

44.	Novela Devízového zákona, ktorá vstúpila do platnosti v apríli 1998, predstavovala ďalší krok v liberalizačnom procese. V rámci nej bolo uvoľnené nadobúdanie nehnuteľností v tuzemsku pre pobočky zahraničných bánk nevyhnutných na výkon ich činností. Súčasne však existovalo obmedzenie na prevedenie takto nadobudnutej nehnuteľnosti na inú osobu alebo jej prenechanie do nájmu až po uplynutí 10 rokov odo dňa nadobudnutia. Ďalšie liberalizované položky zahŕňali vydanie zahraničných cenných papierov na obchodovanie v tuzemsku alebo ich prijatie na tuzemský trh, ak išlo o emitenta z krajiny OECD, s ktorého cennými papiermi sa obchoduje na hlavnom trhu zahraničnej burzy cenných papierov alebo štátne dlhopisy krajín OECD. Súčasne bolo pre rezidentov uvoľnené obchodovanie s týmito cennými papiermi. V apríli 1998 bola zrušená aj ponuková povinnosť, na základe ktorej boli domáce subjekty - právnické osoby - povinné ponúknuť devízovému miestu na kúpu nadobudnuté peňažné prostriedky v cudzej mene.

45.	Ďalšia novela Devízového zákona, ako aj novej Vyhlášky k Devízovému zákonu zliberalizovali od 1.1.2000 zostávajúcu časť stredno- a dlhodobých kapitálových transakcií: finančné úvery a ručenia záväzkov so splatnosťou nad 1 rok, emisia domácich dlhopisov v zahraničí so splatnosťou nad 1 rok, ako aj nadobúdanie nehnuteľností v tuzemsku pre všetky pobočky zahraničných finančných inštitúcií (banky, poisťovne, obchodníci s cennými papiermi a správcovské spoločnosti). Súčasne boli operácie so zahraničnými cennými papiermi, ktoré boli uvoľnené v apríli 1998 pre členské štáty OECD, rozšírené aj na krajiny mimo OECD.

46.	S účinnosťou od 1.1.2001 bola prijatá ďalšia novela Devízového zákona (zákon č. 442/2000 Z.z.) a vyhláška č. 477/2000 Z.z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška ministerstva financií SR a Národnej banky Slovenska č. 390/1999 Z.z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia Devízového zákona. Týmito legislatívnymi normami bola liberalizovaná oblasť prijímania a poskytovania krátkodobých úverov s dobou splatnosti kratšou ako 1 rok. To isté sa týka záruk a finančných podporných prostriedkov s dobou splatnosti kratšou ako 1 rok a vydávania dlhopisov v zahraničí s dobou splatnosti kratšou ako 1 rok. Okrem toho táto novela znamená ďalšiu liberalizáciu v oblasti nadobúdania vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam nevyhnutným na získanie prevádzkových priestorov pre cudzozemcov so sídlom v členských krajinách Európskej únie a Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, ktorí majú na území Slovenskej republiky zriadenú organizačnú zložku. 

Plány ďalšej liberalizácie

47.	V r. 2001 sa predpokladá rozšírenie operácií so zahraničnými cennými papiermi, ktoré nie sú obchodované na hlavných trhoch zahraničných búrz cenných papierov;
v r. 2002 - liberalizácia finančných derivátov a zostávajúcich obmedzení s cennými papiermi;
v r. 2003 - zrušenie repatriačnej povinnosti, liberalizácia operácií s vkladovými účtami rezidentov v zahraničí a liberalizácia operácií s cudzou menou.

48.	Ďalšia liberalizácia nadobúdania vlastníckeho práva cudzozemcov k nehnuteľnostiam v SR bude záležať od prístupového procesu Slovenskej republiky do EÚ. Liberalizácia by mala prebiehať nasledovne:

 ku dňu vstupu Slovenskej republiky do EÚ, najneskôr 31.1.2005 – nadobúdanie vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam v SR nevyhnutným na vykonávanie hospodárskej činnosti, pre ktorú boli založené, pre cudzozemcov - individuálnych podnikateľov z členských krajín EHP (Európskeho hospodárskeho priestoru) a OECD

 k dátumu vstupu SR do EÚ – nadobúdanie vlastníckeho práva k nehnuteľnostiam v SR pre spoločnosti a občanov z členských krajín EHP a OECD s výnimkou nadobúdania nehnuteľností, na ktoré sa vzťahuje prechodné obdobie (SR požaduje 7 ročné prechodné obdobie na nadobúdanie poľnohospodárskej a lesnej pôdy cudzozemcami v Slovenskej republike).
3.	Verejné financie

1.	Základným cieľom fiškálnej politiky je prispieť k zabezpečeniu makroekonomickej stabilizácie a k vytvoreniu podmienok pre dlhodobo udržateľný rast. Dosiahnutie tohto cieľa vyžaduje postupne eliminovať nerovnováhu vo verejných financiách, t.j. znižovať ich deficitnosť a tým pozitívne ovplyvňovať vývoj zadlženosti. Dôležité kroky v tomto smere sa už uskutočnili v rokoch 1999 a 2000. Zámery v dodržaní primeranej úrovne deficitu boli realizované celým radom konkrétnych opatrení v príjmovej i výdavkovej časti verejných financií. Účinnosť opatrení sa pozitívne prejavila vo výsledkoch hospodárenia verejnej správy v rokoch 1999 a 2000 popri realizácii prioritných zámerov hospodárskej politiky vlády. Výsledky stabilizačnej fiškálnej politiky sa prejavili najmä: v znížení podielu deficitu verejnej správy na HDP v roku 1999 v porovnaní s rokom 1998 a miernom medziročnom znížení tohto pomeru aj v roku 2000 napriek realizácii opatrení na zníženie daňového zaťaženia z príjmov fyzických a právnických osôb; v reštrukturalizácii štátneho dlhu v smere predĺženia doby jeho splatnosti a presunu jeho časti do zahraničného dlhu; v znížení úrokových sadzieb na peňažnom trhu.

2.	Okrem podpory makroekonomickej stabilizácie strednodobou úlohou fiškálnej politiky je spolupôsobenie v realizácii reforiem v jednotlivých sférach hospodárstva zabezpečujúcich fungovanie trhovej ekonomiky a v podpore konkurenčnej schopnosti slovenského hospodárstva na medzinárodnom trhu. Z tohto hľadiska najvýznamnejšou reformou je finančná reštrukturalizácia bánk a podnikov, ktorá sa začala v roku 1999. Na proces reštrukturalizácie nadväzuje privatizácia vybraných bánk, ktorá sa ukončí v roku 2001, resp. 2002. Reštrukturalizácia podnikového sektora, ktorá zahrňuje aj dôležité podniky verejného sektora (železnice, energetika, autobusová doprava), sa v súčasnosti spája aj s privatizáciou sieťových odvetví a je predpoklad, že bude pokračovať aj po roku 2002. Tieto procesy významne ovplyvnia v pozitívnom i negatívnom smere vývoj verejných financií v strednodobom horizonte. Ďalšími štrukturálnymi reformami, ktoré budú mať dosah na vývoj verejných financií sú:
-	reforma systému zdravotníctva  zameraná na optimalizáciu siete zdravotníckych zariadení, vytvorenie viaczdrojového systému financovania zdravotníctva, zavedenie doplnkového zdravotného poistenia, privatizácia zdravotníckych zariadení;
-	reformné opatrenia v školstve; 
-	postupná implementácia reformy sociálneho poistenia a v rámci nej reforma dôchodkového systému, ktorá má zabezpečiť dostatok zdrojov vytvorením kapitalizačných pilierov a zavŕšenie transformačného procesu štátnej sociálnej podpory;
-	reforma verejnej správy a na ňu nadväzujúci regionálny rozvoj;
-	presadzovanie aktívnej politiky zamestnanosti;
-	reforma riadenia verejných financií.

3.	Súbežne s reformnými opatreniami zameranými najmä na zefektívnenie výdavkov sa predpokladá, že budú potrebné nové výdavky na vybudovanie potrebných inštitúcií a administratívnej kapacity v rámci prípravy na členstvo v NATO a EÚ, čo bude sťažovať obmedzovanie rastu výdavkov v najbližších rokoch. Zároveň to bude znamenať, že pri zabezpečení obligatórnych výdavkov bude vývoj fakultatívnych výdavkov  možný len do tej miery, ktorá bude závisieť od zefektívnenia výdavkov a od trendu rozpočtových príjmov. Úloha zameraná na obmedzovanie rastu výdavkov sa stáva náročnejšou najmä pre najbližšie roky vzhľadom na rozsiahlejšie zníženie daňového zaťaženia v roku 2000 (zníženie sadzby dane z príjmov právnických osôb o 11 percentuálnych bodov) a ďalšie postupné znižovanie daňového zaťaženia nadväzne na návrh úprav sadzby dane z príjmov právnických osôb schválený vládou v auguste 2001 (v roku 2002 o 3 percentuálne body, v roku 2003 o 2 body a v roku 2004 o 2 body).Tieto úpravy spolu s ďalšími prorastovo orientovanými opatreniami predstavujú zakladanie stabilizačno-rozvojových zámerov, ktorých účinnosť sa výraznejšie predpokladá zhruba od roku 2004. Pri ďalšom pôsobení daňovej politiky a jej nástrojov na podporu štrukturálnych zmien v ekonomike, motiváciu k podnikaniu a tým vytváranie pracovných príležitostí ako aj plnenie fiškálnych cieľov sa bude prihliadať na fiškálny dopad konkrétnych opatrení, vyváženosť pôsobenia daní na sociálne postavenie daňovníkov, postupnosť jednotlivých krokov pri premietaní zámerov do konkrétnych právnych úprav a väzby medzi jednotlivými druhmi daní. Prioritnou úlohou v oblasti daní je pokračovať v daňovej koordinácii a harmonizácii v rámci prístupového procesu do EÚ.

3.1 Strednodobý fiškálny rámec

4.	Strednodobý fiškálny rámec vychádza z cieľa pre fiškálny vývoj, ktorým je zabezpečenie únosnej úrovne deficitu a udržateľnej fiškálnej pozície. Od roku 1999 sa výrazne zlepšujú parametre fiškálnej udržateľnosti a predpokladá sa, že postupne sa zvýši váha kvalitatívne významnejších faktorov, ktoré ju ovplyvňujú. V rokoch 1999-2001 to bol najmä výraznejší vplyv poklesu reálnej úrokovej miery v spojení s vysokou mierou inflácie, pričom dlhový pomer aj primárna bilancia sa zhoršili. Od roku 2002 sa predpokladá znižovanie dlhového pomeru, pričom sa bude znižovať miera inflácie. Na znižovaní dlhového pomeru sa bude podieľať ekonomický rast ako aj predpokladané znižovanie podielu deficitu na HDP. Významným faktorom fiškálnej udržateľnosti v rokoch 2002 - 2004 je zlepšenie primárnej bilancie. 

5.	Makroekonomickým rámcom pre strednodobý fiškálny rámec je makroekonomická prognóza, ktorá má charakter obozretného scenára a ktorá predpokladá postupné zvyšovanie rastu HDP, mierny rast miezd neprevyšujúci rast produktivity práce, postupné znižovanie miery inflácie, udržateľnosť deficitu bežného účtu a postupný rast miery národných úspor. 

6.	Podľa približných prepočtov, analýz a záverov, ktoré je možné vykonať v podmienkach transformujúcej sa ekonomiky,  majú deficity verejných financií v SR od r. 1993 štrukturálny charakter  (okrem r. 1995, kedy bolo celkové  i štrukturálne saldo verejných financií kladné) a fiškálna politika v etape konjunktúry ekonomického cyklu  nemala stabilizačný charakter. Zmenou fiškálnej politiky v súlade so zámermi makroekonomickej stabilizácie sa v r. 1999 a 2000 podstatne znížil štrukturálny deficit. Zvýšené náklady z reštrukturalizácie ekonomiky  ako i zo samotnej reformy vo fiškálnej oblasti, dotýkajúce sa tak príjmovej ako i výdavkovej časti verejných rozpočtov,  spôsobujú prechodné zvýšenie štrukturálneho deficitu verejných financií v r. 2001.  Nízka  priemerná celková elasticita daní na HDP v SR v porovnaní s rozvinutými krajinami a s tým súvisiaci nízky stabilizačný efekt verejných financií (nízka hodnota fiškálneho stabilizátora), vytvára veľmi obmedzený priestor pre aktívnu a flexibilnú fiškálnu politiku. Aj napriek tomu, že veľkosť verejného dlhu SR je relatívne nízka (32,8% HDP v r. 2000), doterajší štrukturálny charakter deficitov spolu s nízkou elasticitou daní na HDP naznačujú, že ďalšie znižovanie štrukturálneho deficitu verejných financií bude len postupné a pri pokračujúcom znižovaní daňového zaťaženia si vyžiada významnú redukciu výdavkov verejných financií. Pozitívny vplyv salda cyklického rozpočtu na celkový deficit verejných financií bude možné očakávať až v r. 2004.

7.	Predpokladaný vývoj deficitu a dlhu verejnej správy v rokoch 1999 - 2004 v % z HDP vyjadruje nasledovný prehľad:

verejná správa spolu
konsolidovaná, v metodike MMF (GFS86)	skutočnosť	predikcia	
	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
deficit   bez nákl. na reštrukturalizáciu
             s nákl. na reštrukturalizáciu 	3,6
3,6	2,0
3,4	3,9
4,8	3,5
5,0	3,0
3,7	2,5
3,1	
dlh verejnej správy   */ , 1/
dlh verejnej správy  */ ,  2/	30,2
30,2	32,8
32,8	42,7
42,7	32,5
32,5	23,3
33,2	17,5
33,3	
*/ dlh verejnej správy vrátane záväzkov na reštrukturalizáciu bánk 
1/  vývoj verejného dlhu za predpokladu, že krytie potrieb financovania štátneho dlhu v roku 2002                    bude zabezpečené zdrojmi z privatizácie štátnych podnikov v nadväznosti na uzn. vl. č. 790 z 30.augusta 2001 k návrhu štátneho rozpočtu na r. 2002 a za predpokladu, že v r. 2003 a 2004 sa opäť uplatní tento postup 
	2/  vývoj verejného dlhu v prípade neuhradenia časti štátneho dlhu v rokoch 2003-2004  prostriedkami                               z privatizácie

8.	Uvedený vývoj fiškálnej pozície je vyjadrený v metodike MMF o vládnej finančnej štatistike, ktorá je zaznamenávaná na hotovostnom (cash) princípe, t.j. v čase, keď boli platby realizované. Údaje sú konsolidované, to znamená, že sú vylúčené všetky vzájomné finančné toky v rámci zložiek verejnej správy. Pri vyčíslovaní deficitu a dlhu verejnej správy ako maastrichtských konvergenčných kritérií je potrebný prevod údajov z vládnej finančnej štatistiky na princíp akruálny (časové rozlíšenie, zaznamenávanie vzniku platieb) za celú verejnú správu podľa metodiky Eurostatu (ESA 95). Výsledkom sú údaje o vládnych čistých výpožičkách, či pôžičkách, o ich financovaní a premietnutí do zmeny dlhu. Základné úpravy predstavujú vylúčenie finančných transakcií ktorými sú poskytnuté pôžičky a prijaté splátky, nákup a predaj akcií, účasť na majetku, úpravu úrokov na akruálnom princípe a zahrnutie zmeny stavu pohľadávok a záväzkov. Príjmy z predaja akcií predstavujú príjmy z privatizácie. Po vyčíslení týchto úprav vychádza hrubý odhad výpožičiek na r. 2002 – 2004 uvedený v nasledovnom prehľade. Údaje za r. 1999-2001 sú prevzaté z Notifikácie, ktorú podľa metodických štandardov ESA 95 v rámci Predvstupovej procedúry fiškálneho dohľadu spracovalo MF SR a zaslalo Európskej komisii 31. marca 2001. V rokoch 2002 – 2004 nie je zahrnutý Fond národného majetku.

		1999	2000	2001	2002	2003	2004	
čisté výpožičky 1/	% z HDP	-5,7	-3,3	-4,8	-3,9	-2,8	-2,7	
čisté výpožičky 2/	% z HDP	-5,7	-4,7	-5,7	-5,3	-3,5	-3,4	
       1/ bez vplyvu emisií dlhopisov na reštrukturalizáciu bánk
        2/ s vplyvom emisií dlhopisov na reštrukturalizáciu bánk 

9.	Zámery znížiť podiel deficitu na HDP sú založené najmä na očakávaniach vyššieho hospodárskeho rastu, ktorý sa premietne do vyšších daňových výnosov a zámeroch znižovania podielu verejných výdavkov na HDP. Po roku 2001 predpokladáme zvýšenú aktivitu podnikateľskej sféry v dôsledku postupu reštrukturalizácie. Predpokladáme, že zníženie sadzby dane z príjmov právnických osôb sa prejaví v rozšírení daňovej základne a náraste daňových výnosov v nasledujúcich rokoch, zároveň však bude mať krátkodobý negarívny  fiškálny dopad prechodného charakteru.

10.	Predikcie fiškálnych parametrov vychádzajú z makroekonomického rámca, nadväzujú na vývoj v predchádzajúcich rokoch,  zohľadňujú dopady už schválených zákonných a iných opatrení a  dopad realizácie strednodobých zámerov hospodárskej politiky prijatých vládou v rámci spoločného dokumentu s  EK. Zároveň premietajú odhadované dopady vládou navrhovaných úprav v daňovej legislatíve, ktoré vláda schválila 20. augusta 2001 a ktoré sú v súčasnosti predložené na rokovanie Národnej rady SR. 

Cielená predikcia príjmov a výdavkov verejnej správy na roky 2001 - 2004 podľa ekonomického členenia: 
v % z HDP
 verejná správa spolu 
 (konsolidované údaje)	skutočnosť	schv.
rozp.	predikcia	
 	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
 I. Celkové príjmy a granty (II+VII)	39,0	36,8	32,9	32,7	30,2	29,3	
 II.Celkové príjmy (III+VI)	39,0	36,8	32,7	32,7	30,1	29,2	
 III. Bežné príjmy (IV+V)	38,5	36,2	32,2	32,5	29,8	29,0	
 IV. Daňové príjmy 	31,8	32,4	28,4	29,0	27,0	26,1	
    z toho: dane 	21,3	21,2	17,9	18,4	17,2	17,0	
                prísp. na soc. zabezpeč.	10,5	11,2	10,5	10,6	9,8	9,1	
 V.  Nedaňové príjmy 	6,7	3,7	3,7	3,5	2,9	2,9	
 VI.  Kapitálové príjmy	0,5	0,6	0,5	0,2	0,3	0,3	
 VII.  Granty 	0,0	0,0	0,1	0,0	0,0	0,0	
							
 I. Celk.výdavky 
     plus pôžičky mínus  splátky   (II+V)	42,6	38,7	36,8	36,2	33,2	31,8	
 II.Celkové výdavky 	39,6	41,8	41,0	37,0	33,1	31,7	
 III. Bežné výdavky 	35,6	36,0	36,9	33,4	30,4	28,9	
  z toho: mzdy 	5,3	5,2	5,1	5,3	5,0	5,0	
              nákup tovaru a služieb	4,7	4,9	4,3	4,3	4,0	3,9	
              dotácie a ost. bežné transfery 	22,3	22,9	24,6	21,1	19,0	18,0	
              z toho: obyvateľstvu 	20	19,5	21,2	18,4	16,5	15,6	
              úroky	3,2	2,9	2,9	2,7	2,4	2,0	
 IV. Kapitálové výdavky 	4	5,8	4,2	3,6	2,7	2,9	
 V. Celk. poskytnuté pôžičky mínus splátky 	3,1	-3,1	-4,2	-0,8	0,1	0,1	
    z toho: poskytnuté pôžičky,
                nákup akcií 	3,7	1,9	2,4	0,3	0,2	0,2	
                splát.posk.pôž., predaj akcií	0,7	4,9	6,6	1,1	0,1	0,1	
 Prebytok/schodok 	-3,6	-2,0	-3,9	-3,5	-3,0	-2,5	
 Primárny prebytok/schodok (bez splátok úrokov)	-0,3	1,0	-1,0	-0,8	-0,6	-0,5	
v metodike MMF o vládnej finančnej štatistike (GFS 86)
bez nákladov na reštrukturalizáciu
rok 2002 zosúladený s návrhom ŠR na rok 2002 schváleným vládou

Predpokladá sa, že v rokoch 2002 - 2004 budú v smere fiškálnej stability pôsobiť aj príjmy z privatizácie. Príjmy z privatizácie do Fondu národného majetku budú plynúť jednak z doteraz uzavretých zmlúv ako aj z predaja privatizovaného majetku štátnych podnikov  v rokoch 2001 a 2002. Časť príjmov  z privatizácie bude  v rokoch  2001 a 2002 použitá  na splatenie neuhradených záväzkov štátu. Od roku 2002 budú príjmy z privatizácie použité prioritne na zníženie štátneho dlhu a financovanie reformy dôchodkového systému. V bilancii príjmov a výdavkov rozpočtov verejnej správy sú zahrnuté príjmy a výdavky Fondu národného majetku do roku 2001. Údaje v roku 2001 vychádzajú zo schváleného rozpočtu na tento rok. Vzhľadom na doterajší priebeh privatizácie sa predpokladané príjmy v roku 2001 nenaplnia, ale sa presunú na ďalší rok. Z toho dôvodu sa znížia aj rozpočtované výdavky fondu, ktoré sa budú realizovať v roku 2001 do výšky skutočných príjmov. Vzhľadom na zložitosť odhadu reálnej výšky možných príjmov z privatizácie v roku 2002 nie sú príjmy a výdavky Fondu národného majetku v bilancii v roku 2002 až 2004 zahrnuté. Predbežný odhad príjmov z privatizácie v budúcom roku sa pohybuje zhruba od 11 do14% z HDP. 

Daňové príjmy

11.	Podiel daňových príjmov vrátane príspevkov na zdravotné poistenie, sociálne poistenie a poistenie v nezamestnanosti (ďalej poistné) na HDP v Slovenskej republike od roku 1995 medziročne klesá, pričom za obdobie rokov 1995 až 2000 poklesol o 8,2 percentuálnych bodov. Podiel daňových príjmov poklesol o 7,3 percentuálnych bodov a podiel poistného poklesol za rovnaké obdobie o 0,9 percentuálneho bodu. 

12.	Trend poklesu podielu daňových príjmov na HDP sa prejavoval v uvedených rokoch u všetkých druhov daní, najviac sa prejavil u daní z príjmov a to v roku 2000. Príčinou boli legislatívne zmeny, t.j. zníženie sadzieb dane z príjmov fyzických osôb (DPFO) a dane z príjmov právnických osôb (DPPO). Štatutárna sadzba DPPO poklesla zo 40 % na 29 % v roku 2000, čo sa prejaví predpokladaným výpadkom príjmov z DPPO v roku 2001 vo výške cca 6 mld. Sk. U DPFO došlo k zmenám pásiem, boli znížené sadzby daní u nižších daňových pásiem a nezdaniteľné čiastky boli valorizované o infláciu. Z týchto legislatívnych úprav poklesla efektívna sadzba DPFO (podiel výnosu dane na vyplatených mzdách) zo 14,13 % v roku 1999 na 11,26 % v roku 2000. 

13.	Štruktúra daňových príjmov v %  (konsolidovaných)

	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
Daňové príjmy
(vrátane poistného) 	mld Sk	259,0	287,78	276,02	307,80	313,60	331,10	
 z toho: dane spolu 	mld Sk 	175,3	188,19	174,02	195,28	199,55	217,15	
Priame dane1	% z HDP	9,08	8,21	7,50	7,24	6,23	6,22	
	% z daň.príj.	28,57	25,32	26,42	24,99	23,08	23,81	
	% z daní 	42,70	38,72	41,90	39,39	36,27	36,53	
Nepriame dane2	% z HDP	12,18	13,0	10,40	11,15	10,94	10,80	
	% z daň.príj.	38,34	40,07	36,63	38,45	40,55	41,37	
	% z daní 	57,30	61,28	58,10	60,61	63,73	63,47	
Poistné 	% z HDP	10,51	11,23	10,49	10,60	9,81	9,09	
	% z daň.príj.	33,08	34,61	36,95	36,56	36,37	34,81	
1  Dane z príjmov + dane z majetku
2  Domáce dane na tovary a služby + dane z medzin. obch. a transakcií 

14.	Po prechodnom zvýšení podielu daní na HDP v roku 2002 (v dôsledku uvedených úprav daňových sadzieb) predpokladáme do roku 2004  naďalej znižovanie daňového zaťaženia vyjadreného v podiele daní na HDP najmä vplyvom úprav sadzieb dane z príjmov fyzických osôb a  znížením sadzieb daní z príjmov právnických osôb. Znížením daňového zaťaženia priamych daní bude od roku 2002 rásť váha nepriamych daní  ako výsledok prorastovej hospodárskej politiky vlády.  V roku 2001 pomer priamych a nepriamych daní vyjadruje hodnoty schváleného rozpočtu. Elasticita daňových príjmov vzhľadom na HDP je nižšia ako 1 a je tiež príčinou medziročného poklesu podielu daní na HDP. V roku 2000 sa pohybovala okolo 0,84. Strednodobý finančný výhľad predpokladá rast elasticity na 0,9 v roku 2004, pričom prechodne v roku 2003 elasticita poklesne na  0,3 vplyvom uvedených legislatívnych zmien.

15.	Základná koncepcia daňovej politiky vlády uvedená v materiáloch Reforma daní a Reforma daňovej správy, schválených vládou v júni roku 2001, je v strednodobom horizonte založená na fiškálnej funkcii daní, na uprednostňovaní princípu daňovej neutrality a predpoklade postupného znižovania daňového bremena. 
V rámci týchto zámerov je cieľom daňovej politiky v horizonte predpokladaného vstupu do EÚ:
-	posilnenie úlohy daní zo spotreby,
-	zbližovanie princípov zdaňovania u nepriamych daní s princípmi uplatňovanými v EÚ,
-	znižovanie daňového zaťaženia príjmov s cieľom realizovať hospodársku politiku vlády v smere podpory podnikania a podpory zamestnanosti,
-	zjednodušenie daňovej legislatívy a zlepšenie daňovej a colnej správy.
Výrazom týchto cieľov je scenár úpravy daňovej legislatívy a inštitucionálne zabezpečenie správy daní. V rámci prístupového procesu ide aj o modernizáciu colnej správy a jej prípravu na úlohy v podmienkach jednotného trhu EÚ (uplatňovanie legislatívy EÚ, vykonávanie činnosti na vonkajšej hranici EÚ, zabezpečenie správneho vymeriavania cla a daní, ochrana vnútorného trhu EÚ a dobudovanie colného informačného systému).

16.	Na základe cieľov harmonizácie s EÚ v dani z pridanej hodnoty (DPH) bude prehodnotený okruh tovarov a služieb podliehajúcich zníženej sadzbe dane (10%), súčasne sa uvažuje s prehodnotením výšky zníženej a základnej sadzby dane,  aby zmeny boli únosné a základná sadzba zodpovedala úrovni EÚ. Zámerom je vykonať ďalšie korekcie v smere harmonizácie s pravidlami EÚ, napr. úprava výšky obratu pre registráciu platieb DPH, zjednotenie zdaňovacieho obdobia, zjednotenie pravidiel pre uplatnenie nároku na vrátenie a iné. Je predpoklad, že príjem z DPH bude tvoriť v roku 2002 až 2004 asi 40 % z celkových daňových príjmov a efektívna sadzba počítaná k súkromnej spotrebe sa bude pohybovať v tomto období okolo 14,2-14,8 %. 

17.	Predmetom harmonizácie spotrebných daní budú sadzby dane, ktoré sú pre  EÚ určené ako minimálne a niektoré iné pravidlá zdaňovania. Je predpoklad, že spotrebné dane sa budú pohybovať na úrovni 15-16 % z celkových daňových príjmov v rokoch 2002 až 2004, pričom ich efektívna sadzba sa predpokladá okolo 5,3-5,7 % zo súkromnej spotreby.

18.	Zámerom daňovej politiky pri daniach z príjmov fyzických osôb (DPFO) je zníženie daňového zaťaženia a zjednodušenia daňového systému. Tento zámer by sa mal dosiahnuť celkovým prehodnotením jednotlivých druhov odpočitateľných položiek od základu dane, redukciou daňových pásiem a znížením sadzby dane. Pre prvú etapu daňovej reformy, počnúc rokom 2002, sú hraničné daňové sadzby navrhované vládou takto: vo výške 10 % pre prvé daňové pásmo a vo výške 38 % pre horné daňové pásmo pri znížení počtu daňových pásiem progresívnej sadzby. Ďalšia navrhovaná právna úprava umožňuje fyzickým osobám - podnikateľom čerpanie tzv. "investičného úveru". Vplyvom týchto opatrení sa efektívna sadzba DPFO zníži na 10,1 % z objemu zdaniteľných príjmov fyzických osôb v roku 2004 a celkový negatívny ročný dopad bude predstavovať 1,9 až 2 mld. Sk. 

19.	Cieľom daňovej politiky v oblasti daní z príjmov právnických osôb (DPPO) je rozšíriť daňovú základňu v strednodobom horizonte. Rozšírenie daňovej základne má byť dosiahnuté znížením sadzby dane už v roku 2002 na 26 % a v roku 2003 a 2004 ročne o ďalšie 2 % a tiež korekciou odpisovej politiky. Predpokladáme, že tieto navrhované úpravy budú mať dočasný negatívny dopad na daňové príjmy  v rokoch 2003 a 2004. Vychádzajúc z odporúčaní EÚ ďalej bude potrebné riešiť a premietnuť do legislatívnych opatrení problematiku daňových vzťahov medzi materskou a dcérskou spoločnosťou v rámci nadnárodných spoločností, škodlivej daňovej konkurencie a výmeny informácií v daňovej oblasti v medzinárodnom kontexte, čo so sebou prinesie aj potrebu zásadných rozhodnutí v organizácii daňovej správy. Predikcia výnosov DPPO v rokoch 2002 – 2004 premieta navrhované legislatívne úpravy a počíta s rastom daňovej základne vplyvom rozvoja ekonomiky.

20.	Tempo rastu poistného je ovplyvnené vývojom priemernej mzdy, vývojom miery nezamestnanosti, zákonom stanovenou výškou minimálneho a maximálneho vymeriavacieho základu na určenie poistného, úspešnosťou výberu poistného a vymáhania nedoplatkov, vrátane poplatku z omeškania a platnými legislatívnymi normami. V rokoch 1996 – 2000 sa  medziročne znižovalo tempo rastu poistného, najmä za ekonomicky aktívne osoby. Predikcia výberu poistného do roku 2004 vychádza z predpokladaného rastu priemernej mzdy, nárastu počtu platiteľov vplyvom znižujúcej sa miery nezamestnanosti. Klesajúca tendencia podielu poistného na HDP je najmä v dôsledku vyššieho rastu HDP ako rastu priemernej mzdy ako aj pretrvávaním istej miery neúspešnosti výberu poistného. 

Výdavková politika 

21.	Vývoj výdavkov verejnej správy,  celkových i v štruktúre, je poznačený zmenami súvisiacimi s transformáciou ekonomiky. Preto uplatnenie tesnejšej previazanosti vývoja verejných výdavkov s makroekonomickým vývojom v realizácii fiškálnej politiky je dosť zložité. Významný vplyv na vývoj výdavkov v strednodobom horizonte majú z hľadiska štruktúry výdavkov náklady na dlhovú službu. Od roku 2000 sa osobitne posudzujú náklady na reštrukturalizáciu bánk. Výrazný tlak na výdavky sa prejavil v roku 2001 v dôsledku znižovania daňového zaťaženia a predpokladá sa, že do určitej miery bude ešte pôsobiť aj v ďalších rokoch. 

22.	Strednodobý fiškálny rámec pre výdavky je stanovený v závislosti od predpokladanej úrovne príjmov tak, aby sa zabezpečili ciele vo vývoji deficitu. Zámerom vo výdavkovej politike v strednodobom horizonte je znižovať podiel celkových výdavkov na HDP. Naplnenie tohto zámeru predpokladá uplatniť v rámci výdavkovej politiky rozdielny prístup z hľadiska štruktúry výdavkov (hlavných výdavkových kategórií), ktorý bude zohľadňovať ich špecifičnosť a obsahovať možnosti postupnosti a kombinácie projektovaných trendov. Pritom sa predpokladá znižovať podiel bežných výdavkov na HDP. Trend kapitálových výdavkov bude závisieť od dodržiavania cieleného rámca výdavkov. Zároveň sa predpokladá, že v nadväznosti na dynamiku príjmov a nadväzne na analýzy pôsobenia výdavkov z hľadiska širších ekonomických súvislostí sa budú realizovať výdavky súvisiace s prioritnými úlohami vlády.

23.	V rámci výdavkov na verejnú spotrebu štátu sa predpokladá, že v pomere na HDP budú klesať výdavky na nákup tovarov a služieb. Vo vývoji mzdových výdavkov sa premietne uplatnenie nového zákona o štátnej a verejnej službe s účinnosťou od roku 2002 s tým, že osobitný prístup sa uplatní pre pedagogických a zdravotníckych pracovníkov. Spôsobí to nárast mzdových výdavkov v roku 2002. V rokoch 2003 - 2004 predpokladáme spomalenie tempa ich rastu. Na realizáciu zámeru znižovať tempo rastu výdavkov na verejnú spotrebu štátu by mali pôsobiť najmä systémové opatrenia zamerané na racionalizáciu činností v štátnej správe a účinnosť štrukturálnych reforiem. Zároveň sa však predpokladá, že budú potrebné nové  výdavky na vybudovanie potrebných inštitúcií a administratívnej kapacity v rámci prípravy na členstvo v EÚ. Určité  požiadavky vyplývajú aj z realizácie niektorých krokov v rámci štruktúrálnych reforiem. Napr. v súvislosti s reformou verejnej správy výdavky na zriadenie a činnosť vyšších územných samospráv, v súvislosti s reformou sociálneho poistenia sa predpokladajú najmä výdavky spojené s transformačnými procesmi výkonu ústavnej výchovy v zariadeniach sociálnych služieb. V súvislosti so zavŕšením transformačného procesu štátnej sociálnej podpory sa predpokladajú výdavky na vytvorenie inštitucionálnych, organizačných a informačných podmienok na výkon agendy štátnych sociálnych dávok jedným platiteľom. Nároky súvisiace s financovaním zámerov vyplývajúcich z Národného programu výchovy a vzdelávania (napr. zvýšenie počtu študentov na vysokých školách, zvýšenie počtu maturantov z populačného ročníka, počítačové vybavenie škôl a zvýšenie IT gramotnosti) by mali byť kompenzované racionalizáciou siete základných škôl a realizáciou ďalších opatrení na zmenu systému financovania školstva.

24.	Vo výdavkoch na dlhovú službu sa predpokladá od roku 2003 znižovanie ich pomeru na HDP ako dôsledok znižovania deficitu verejnej správy. Pri naplnení predpokladu, že zdroje z privatizácie budú použité na financovanie deficitu a dlhu bude pokles splácaných úrokov výraznejší, čo umožní riešiť napätosť výdavkov najmä v roku 2003 v ostatných výdavkových kategóriách.

25.	Cieľom v dotačnej politike je postupné znižovanie celkových dotácií. Predpokladá sa, že v pomere na HDP sa budú postupne znižovať priame dotácie zamerané na podporu hospodárskych aktivít. Mechanizmus poskytovania dotácií bude zohľadňovať potrebu zosúľaďovania odvetvových politík s politikou Európskej únie. Politika podpory v poľnohospodárstve sa v najbližších rokoch priblíži systému EÚ pokiaľ ide o znevýhodnené oblasti, uplatnia sa základné prvky príslušných komoditných trhových režimov EÚ, ostatná podpora sa sústredí na realizáciu programov v oblasti modernizácie, reštrukturalizácie, ochrany životného prostredia a rozvoja vidieka. V rokoch 2002 - 2004 bude naďalej ovplyvňovať úroveň dotácií úhrada výkonov vo verejnom záujme v osobnej železničnej a autobusovej doprave. Vo financovaní potrieb jednotlivých odvetví, najmä financovaní projektov zameraných na regionálny rozvoj, sa predpokladá zvýšenie výdavkov na kofinancovanie projektov financovaných z predvstupových fondov EÚ. 

26.	Vývoj kapitálových výdavkov predpokladáme v závislosti od dodržania cieleného rámca výdavkov. Na kapitálových výdavkoch sa najväčšou váhou podieľajú výdavky na obstaranie kapitálových aktív. Najväčší podiel na týchto výdavkoch tvorí priame financovanie infraštruktúrnych projektov. V rokoch 2002 - 2004 sa nepredpokladá zásadnejšie meniť tempo financovania diaľnic. Rozhodujúcim kritériom v štrukturálnom smerovaní kapitálových výdavkov zostáva i naďalej prednostné zabezpečenie potrieb na rozostavaných stavbách. Realizácia akcií z Rozvojového programu priorít verejných prác bude možná v takej miere ako budú vytvorené rozpočtové zdroje. Kapitálové transfery podnikateľským subjektom predstavujú z celkových kapitálových výdavkov cca 5 % a v strednodobom horizonte sa predpokladá v prepočte na HDP ich mierny pokles. Tieto prostriedky sa použijú predovšetkým na financovanie výstavby, opráv a údržby železničných dopravných ciest a obstaranie stavieb, strojov a zariadení v poľnohospodárskej prvovýrobe a na podporu nákupu poľnohospodárskej techniky a technológií. 

27.	Vývoj transferov obyvateľstvu možno predpokladať, s ohľadom na predikcie výdavkov zahrnutých do tejto výdavkovej kategórie, nasledovne: 
-	v nadväznosti na prognózovaný pokles miery inflácie sa nepredpokladá v strednodobom horizonte rast sociálnych dávok (vyplácaných zo štátneho rozpočtu). Ich zvýšenie od roku 2002 ovplyvnia úpravy pri vyplácaní prídavkov na deti a rodičovského príspevku, pričom ich dopad v roku 2002 až 2004 bude závisieť od prijatej alternatívy úpravy. Návrhy zákona o prídavku na dieťa a o príplatku k prídavku na dieťa a zákona o rodičovskom príspevku sú v súčasnosti  v legislatívnom procese;
-	predikcia vývoja výdavkov na dôchodky vychádza zo zvýšenia dôchodkov od októbra 2001a z predpokladanej valorizácie dôchodkov v roku 2002. Ďalšia valorizácia dôchodkov by znamenala vyšší rast výdavkov v rokoch 2003 a 2004 v závislosti od miery a doby účinnosti úpravy; 
-	za predpokladu vyrovnanosti hospodárenia v systéme zdravotného poistenia a pri predikcii príjmov (vychádzajúcej z doterajšieho vývoja príjmov a zohľadňujúcej predpokladaný rast priemernej nominálnej mzdy) sa predpokladá spomalenie tempa rastu verejných výdavkov na zdravotnú starostlivosť (prostredníctvom zdravotných poisťovní). Vzhľadom na to, že nedostatok zdrojov na zdravotnú starostlivosť pretrváva, je nutné túto situáciu riešiť urýchlenou reformou (podrobnejšie opísaná v osobitnej časti ); 	
-	výdavky na nezamestnanosť (prostredníctvom NÚP) sa predpokladajú v ďalších rokoch na rovnakej úrovni z HDP, pričom v ich štruktúre sa bude zvyšovať podiel výdavkov na aktívnu politiku zamestnanosti.

Štruktúra rozpočtov verejnej správy

28.	Z hľadiska štruktúry jednotlivých zložiek bilancie verejnej správy je vývoj hospodárenia nasledovný: 

prebytok/ schodok na HDP  v % 	1 999	2 000	2 001	2 002	2 003	2 004	
štátny rozpočet
(bez nákl. na reštruktural.)	-2,0	-1,5	-3,9	-3,5	-2,8	-2,4	
štátne fondy	-0,4	-0,4	0,3	0,2	0,1	0,1	
privatizačné fondy
(FNM, Slov. poz. fond)	0,0	0,1	0,0	0,0	0,0	0,0	
rozpočty fondov sociálneho zabezpečenia 
(Sociálna poisťovňa, Nár. úrad práce, zdravotné poisťovne)	-0,9	0,0	-0,3	-0,2	0,3	-0,2	
 rozpočty územných samospráv	-0,3	-0,2	0,0	0,0	0,0	0,0	
 
29.	Najvyššou mierou sa na deficite verejnej správy podieľa štátny rozpočet. Hospodárenie na centrálnej úrovni vlády bude pozitívne ovplyvňovať hospodárenie štátnych fondov. V dôsledku transformácie štátnych fondov budú v roku 2002 existovať dva štátne fondy – Štátny fond rozvoja bývania, ktorého hospodárenie bude vyrovnané a Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorý bude hospodáriť s prebytkom. Od roku 2003 bude existovať len Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom, ktorý bude hospodáriť s prebytkom. Hospodárenie Fondu národného majetku a Slovenského pozemkového fondu sa predpokladá vyrovnané. 

30.	Podľa predikcie na roky 2002-2004  hospodárenie fondov sociálneho zabezpečenia bude mierne schodkové. Z toho bilancia Národného úradu práce a bilancia zdravotných poisťovní bude vyrovnaná. Schodok na úrovni 0,3 resp 0,2% z HDP vyplýva z predikcie príjmov a výdavkov Sociálnej poisťovne, pričom vo výdavkoch je premietnutý dopad valorizácie dôchodkov od októbra 2001 a predpokladaná valorizácia dôchodkov v roku 2002. Pri valorizácii dôchodkov v roku 2003 a 2004 by sa v závislosti od miery a doby účinnosti úprav prehĺbil nedostatok zdrojov poisťovne na krytie výdavkov. Z dlhodobého hľadiska príčinou tejto nerovnováhy vo sfére sociálneho poistenia je nepriaznivý demografický vývoj. Na jej eliminovanie z tohto dôvodu je pripravená reforma dôchodkového systému (podrobnejšie opísaná v osobitnej časti). Zo strednodobého hľadiska je zamedzenie  nerovnováhy v sociálnom poistení podmienené zlepšením situácie na trhu práce, zvýšením vymožiteľnosti pohľadávok a opatreniami v sociálnom systéme.
	
31.	Hospodárenie rozpočtov územných samospráv sa predpokladá v princípe vyrovnané. Predikcia bilancie štátneho rozpočtu a územných samospráv zatiaľ nezahŕňa zmeny v prerozdeľovaní zdrojov v súvislosti s presunom kompetencií v rámci reformy verejnej správy. Kvantifikácia zmeneného spôsobu financovania územných samospráv bude aktuálne zapracovaná do strednodobého fiškálneho rámca nadväzne na schválenie príslušných zákonov a definitívne určenie rozsahu prenesených kompetencií. Účinnosť decentralizácie verejnej správy a prenesenia zodpovednosti na územnú samosprávu na zefektívnenie verejných financií možno očakávať z hľadiska dlhšieho časového horizontu. 

 3.2. Správa verejného dlhu

32.	Určujúcimi faktormi fiškálnych zámerov vlády je hodnotenie fiškálnej pozície a fiškálneho vývoja z hľadiska dôsledkov štátneho dlhu a zabezpečenia likvidity štátu. Podľa medzinárodných meradiel nepredstavuje pomer verejného dlhu k HDP vysoký podiel. V podmienkach Slovenskej republiky však rastúci verejný dlh viedol k zvyšovaniu výdavkov súvisiacich s dlhovou službou, vytláčal úvery pre súkromný sektor z úzkych domácich finančných trhov a pôsobil na zvýšenie úrokových mier. Na uvedené problémy sa reagovalo konkrétnymi opatreniami finančnej a dlhovej politiky. 

33.	V krátkodobom horizonte, v rokoch 1999 – 2000, boli kľúčovými prioritami vo fiškálnej oblasti: minimalizácia rastu dlhu, predĺženie splatnosti štátneho dlhu a realizácia ďalších opatrení na časovú reštrukturalizáciu dlhu a zníženie deficitu štátneho rozpočtu. Prioritou sa stala konsolidácia verejných financií nielen efektívnym vývojom verejného dlhu, ale aj prispôsobením výdavkov príjmovej stránke verejných financií. 

34.	V roku 2001 výrazne vzrastie verejný dlh vplyvom vzniku nových záväzkov v súvislosti s projektom reštrukturalizácie bánk a podnikov. V ďalších rokoch bude prírastok dlhu závisieť najmä od výšky schodku štátneho rozpočtu. Vzhľadom na predpokladanú privatizáciu štátnych podnikov, za predpokladu použitia prostriedkov získaných privatizáciou na krytie potrieb financovania štátneho dlhu, bude podiel verejného dlhu na HDP klesať. 

35.	Najväčšiu váhu v  štruktúre verejného dlhu v roku 2000 mal štátny dlh, t.j. dlh zo štátneho rozpočtu, ktorý predstavoval 3/4 celkového nekonsolidovaného dlhu verejnej správy. Záväzky Štátnych fondov predstavovali 12% verejného dlhu, zadlženosť obcí 4% a dlh FNM 9% celkového dlhu verejnej správy. Záväzky štátnych fondov  budú po transformácii štátnych fondov od roku 2002 zahrnuté v dlhu zo štátneho rozpočtu.

36.	V štruktúre štátneho dlhu k 31. 12. 2000 prevažuje domáci dlh 51% a zahraničný štátny dlh 49%. Zahraničný štátny dlh pozostáva z  úverov a predovšetkým z emisií štátnych dlhopisov vydaných v  zahraničí v  rokoch 1998, 1999 a 2000. Prevažná časť zahraničného štátneho dlhu je denominovaná v Euro. Podiel pôžičiek s  pohyblivou úrokovou mierou na celkovom objeme zahraničného štátneho dlhu je 27,5%, t.z., že s  pevnou úrokovou mierou je 72,5%. Priemerná doba splatnosti zahraničných úverov k 31.12.2000 bola 6,85 roka (údaje sú bez Štátneho fondu cestného hospodárstva). Priemerná doba splatnosti domáceho štátneho dlhu ku koncu 1. polroka 2001 bola 4,29 roka a pomer medzi pevnými a pohyblivými úrokovými sadzbami k  celkovému domácemu štátnemu dlhu 73,16 % ku 26,84 %.

37.	Zámerom dlhovej stratégie pri prefinancovaní štátneho dlhu je v  čo najväčšej miere rozložiť splatnosť štátneho dlhu na čo najdlhšie obdobie, čo sa v  roku 2000 aj dosiahlo. Priemerná doba splatnosti domáceho štátneho dlhu sa oproti roku 1999 zvýšila z 1,58 roka na 3,77 roka. Zároveň si SR na domácom finančnom trhu v  roku 2000 požičala finančné prostriedky s priemernou úrokovou sadzbou o 7,5 percentuálneho boda nižšou ako v roku 1999.

38.	V SR neustále prebieha rozvoj infraštruktúry kapitálového a peňažného trhu ako aj celej finančnej sféry. Jedna etapa bola ukončená v roku 2000 prijatím nového trhového poriadku pre celý trh štátnych cenných papierov. V súčasnosti platný trhový poriadok vychádzal zo snahy vytvoriť efektívny primárny trh v období budovania infraštruktúry slovenského finančného trhu. Tento zámer bol splnený vytvorením relatívne širokej skupiny predovšetkým domácich investorov. Za správu štátneho dlhu v SR zodpovedá MF SR. Pri zabezpečovaní pôžičkových a úverových operácií MF SR využíva služby Národnej banky Slovenska. Časť týchto služieb by mala od roku 2002 zabezpečovať Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity. 

39.	V SR dochádza súčasne k skvalitňovaniu správy štátneho dlhu v oblasti inštitucionálnej ako aj normatívnej. V priebehu roka 2001 vznikol Aukčný výbor MF SR ako poradný orgán ministerky so zámerom posudzovania zásad riadenia štátneho dlhu, prípravy návrhu harmonogramu emisií štátnych cenných papierov, odporúčaní emisných podmienok týchto emisií, spracovania analýz na domácom i zahraničných trhoch. Zároveň je pripravený ”Návrh zákona o štátnom dlhu a štátnych zárukách”, ktorý upravuje postupy pri preberaní a správe štátnych záruk. Týmto zákonom sa vytvorí aj legislatívny rámec uplatňovania štandardných techník riadenia rizika s cieľom zabezpečiť hedging portfólia dlhu. Prijatím navrhnutého zákona sa zvýši ucelenosť a transparentnosť v oblasti výpožičiek štátu a štátnych záruk, čo prispeje aj k zvýšeniu hospodárnosti dlhovej služby. Súčasťou návrhu predmetného zákona je aj zriadenie špecializovanej štátnej Agentúry pre riadenie dlhu a likvidity, ktorá bude vykonávať špecializované činnosti v riadení štátneho dlhu (pôsobnosť podrobne upravuje zákon).

40.	Uvedené zmeny vytvárajú predpoklady pre zavedenie nových postupov pri emisiách štátnych cenných papierov, čo začalo už v roku 2001, kedy bola na trhu štátnych dlhopisov úspešne uplatnená nová forma predaja znovuotváraním, umožňujúca koncentráciu dopytu a tým aj likvidity do jednotlivých emisií. Zároveň sa začala diskusia a prípravy smerujúce k špecifikácii investorskej základne vytvorením systému primárnych dealerov. Možnými výhodami tohto systému sú: zlepšenie komunikácie medzi jednotlivými účastníkmi primárneho trhu, zvýšenie konkurencie, tvorcovstvo trhu, zavedenie nových zložitejších postupov predaja a typov dlhopisov, vytvorenie on-line aukcií, skrátenie lehôt na primárnom trhu, rýchlejší a efektívnejší prístup emitenta k prostriedkom. Naznačené zmeny spolu s postupujúcim rozvojom ekonomiky SR povedú k podstatne väčšiemu rozvoju sekundárneho obchodovania. 

41.	S cieľom zamedziť zvyšovaniu zadlžovania verejnej správy sa v navrhovanej novelizácii zákona o rozpočtových pravidlách formulujú nové podmienky prijímania úverov a ďalších návratných zdrojov financovania pre územné samosprávy. Stanovuje sa, že obce a vyššie územné celky môžu získavať a použiť návratné zdroje financovania len na krytie kapitálových potrieb s tým, že záväzky vyplývajúce z týchto vzťahov nenarušia princíp vyrovnanosti bežného rozpočtu na konci roku. V záujme nezvyšovania celkového dlhu územných samospráv a jeho udržania v relatívne bezpečných hraniciach sa zavádza podmienka, že prijatím nového úveru celkový dlh územnej samosprávy neprekročí hranicu 50 % skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka. Súčasne na zabezpečenie plynulej obsluhy dlhovej služby sa určuje, že suma ročných splátok návratných zdrojov financovania vrátane úrokov nesmie prekročiť 15 % skutočných bežných príjmov predchádzajúceho rozpočtového roka. Ďalšia podmienka stanovuje možnosť prijatia úverov, ktorých celková suma v jednotlivej obci alebo vyššom územnom celku v príslušnom rozpočtovom roku presiahne 50 mil. Sk, len po predchádzajúcom písomnom súhlase ministerstva financií. Pre emitovanie  komunálnych dlhopisov platia ustanovenia zákona o dlhopisoch. 

3.3 Financovanie deficitu

42.	Priebežné financovanie deficitu štátneho rozpočtu sa uskutočňuje len na domácom finančnom trhu, kde je pomerne značný záujem investorov o investovanie do štátnych pokladničných poukážok. Ministerstvo financií pravidelne každý štvrtok zverejňuje Harmonogram aukcií štátnych pokladničných poukážok a štátnych dlhopisov, v ktorom informuje investorov o termínoch aukcií.

3.4 Finančné riziká

43.	 Najvýznamnejšími fiškálnymi rizikami zo strednodobého hľadiska je výška i štruktúra v minulosti poskytnutých štátnych záruk za bankové úvery. Do roku 2001 ich počet a celkový objem dynamicky narastal. Na začiatku roka 2001 bol objem úverov, na ktoré boli poskytnuté štátne záruky cca 148 mld Sk. Celkový objem poskytnutých štátnych záruk je ovplyvňovaný kurzovým vývojom, nakoľko prevažná časť prijatých garantovaných úverov je denominovaná v cudzej mene. Poskytovanie štátnych záruk sa riadi zákonom o rozpočtových pravidlách, nariadením vlády o štátnych zárukách a zákonom o štátnom rozpočte v danom rozpočtovom roku..

44.	Rizikovosť vzhľadom na splatnosť úverov v rokoch 2002 - 2004 sa javí najmä u štátnych záruk pre Slovenské elektrárne, a.s. a Železnice SR, ktoré majú najväčší objem štátnych záruk. Realizovaním prerolovania starých úverov novými úvermi so štátnymi zárukami sa negatívny dopad záruk na rozpočtové hospodárenie v strednodobom horizonte znižuje.

45.	V roku 1999 vznikol Úverový a záručný výbor vlády SR, ako poradný orgán vlády SR pre posudzovanie prijímania štátnych záruk. Každý rok je v zákone o štátnom rozpočte stanovený limit na poskytovanie štátnych záruk. V  ďalšom období sa predpokladá znižovanie objemu poskytovaných štátnych záruk v dôsledku navrhovanej zmeny zákonnej normy. Podľa navrhovanej normy bude výška preberaných štátnych záruk na nové úvery v príslušnom kalendárnom roku limitovaná výškou celkovej sumy splátok úverov v tom istom roku. Ďalším obmedzením je, aby suma úverov so štátnou zárukou splatná v nasledujúcich rokoch neprekročila 60% rozpočtových výdavkov v kalendárnom roku.

3.5 Reforma riadenia verejných financií

46.	Reforma riadenia verejných financií vychádza z vnútorných potrieb hospodárskeho vývoja a tiež zo záväzkov, ktoré Slovensku vyplývajú z integračného procesu. Cieľom reformných krokov a postupov je zabezpečenie skvalitnenia riadenia verejných financií s dosahom najmä na zvýšenie transparentnosti finančných tokov vo všetkých zložkách verejných financií, zvýšenie finančnej a rozpočtovej disciplíny, skvalitnenie rozpočtového procesu a riadenia výdavkov. V konečnom dôsledku má realizácia nových spôsobov riadenia prispieť k skvalitneniu a zefektívneniu hospodárenia s verejnými prostriedkami a zabezpečiť legislatívne, inštitucionálne podmienky a účinné kontrolné mechanizmy, ktoré budú zabraňovať neefektívnemu vynakladaniu verejných prostriedkov. Obsahovým zameraním reformy riadenia verejných financií sú:

Zmeny v manažmente verejných financií

47.	Zámerom MF SR je ďalšie skvalitňovanie štatistiky verejných financií na základe vytvárania lepších organizačných, informačných a legislatívnych podmienok pre získavanie a spracovanie údajov o verejných financiách tak, aby sa zabezpečilo kvalitné vypracovanie hodnotiacich správ o celkových verejných financiách a vytvorila sa údajová základňa, permanentne sa doplňujúca a metodicky zjednotená, ktorá bude využiteľná pri makroekonomických analýzach a pri tvorbe prognóz a finančných výhľadov. V budovaní štatistiky verejných financií sa dosiahla úroveň, ktorá umožňuje spracovávať získané údaje o verejných financiách do podoby zodpovedajúcej medzinárodným štandardom (poskytujú sa pre uverejnenie v ročenke MMF). Osobitná štatistika sa založila pre vyčíslovanie tzv. maastrichtských konvergenčných kritérií. Táto štatistika budovaná v súčinnosti so ŠÚ SR je metodicky v súlade s Európskym systémom účtov (ESA 95), platným v EÚ. Zabezpečuje sa v zmysle Protokolu o postupe pri nadmernom schodku, ktorý prijala Európska komisia a podľa metodického usmerňovania Eurostat-om. V rámci Predvstupovej procedúry fiškálneho dohľadu bola MF SR vypracovaná "notifikácia", obsahujúca informácie o vývoji štátneho dlhu, fiškálneho deficitu podľa metodických štandardov ESA 95, ktorá bola zaslaná Európskej komisii 31. marca 2001.

48.	Reforma štátnych fondov je zameraná na zníženie ich počtu. V nadväznosti na uznesenie vlády č. 850/2000 bude 10 štátnych fondov integrovaných do príslušných rozpočtových kapitol, Štátny fond trhovej regulácie sa pretransformuje na agentúru agropotravinárskeho trhu a naďalej bude fungovať iba 1 fond - Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnym odpadom. Transformácia štátnych fondov bude úzko nadväzovať na použitie programového rozpočtovania. Programy umožnia účelovo vyčleňovať prostriedky na dosiahnutie konkrétnych cieľov, v odôvodnenom rozsahu prenášať zdroje z jedného fiškálneho roku do druhého a lepšie kontrolovať efektívnosť vynakladania prostriedkov. V súčasnosti je pripravený návrh zákona o  zrušení niektorých štátnych fondov, o  ktorom bude rokovať vláda SR a  následne NR SR.

49.	Zámerom posilnenia mechanizmov kontroly vo verejných financiách je zabezpečiť efektívne fungujúci systém kontroly verejných financií, pričom sa sleduje posilnenie externej i vnútornej kontroly. V  nadväznosti na schválenú Koncepciu vnútornej finančnej kontroly vo verejnej správe bol vypracovaný návrh zákona o  finančnej kontrole a  vnútornom audite a  o  zmene a  doplnení niektorých zákonov, ktorý bol v  máji 2001 schválený vládou SR a  zároveň predložený na rokovanie NR SR. Základným cieľom návrhu zákona o finančnej kontrole a  vnútornom audite je zabezpečenie právneho predpokladu pre vytvorenie funkčného kontrolného systému vo verejnej správe v  súlade s  právnymi predpismi a  stanovenými pravidlami a  zabezpečenie ich ochrany pred negatívnymi vplyvmi. Fungovanie systému finančnej kontroly vo verejnej správe zákon upravuje podľa európskych štandardov pri správe vlastných finančných prostriedkov, ako aj prostriedkov poskytnutých zo zahraničia. Právne predpoklady na posilnenie mechanizmov kontroly vo verejných financiách vyplývajú aj z novely zákona o  rozpočtových pravidlách SR, ktorou sa realizuje aj jedna z  etáp prístupového procesu do EÚ najmä v  tom, že na finančné prostriedky ES sa vzťahuje rovnaký režim hospodárenia a  finančnej kontroly ako na prostriedky Štátneho rozpočtu a Štátnych fondov. Od 1.12.2000 sa upravilo právne postavenie správ finančnej kontroly, ktorých kontrolná činnosť sa zosúlaďuje s  novelou zákona o  rozpočtových pravidlách.

Nové prístupy k tvorbe štátneho rozpočtu 

50.	Pri spracovaní návrhu štátneho rozpočtu na rok 2002 sa začali uplatňovať zmeny pre tvorbu rozpočtu. Už v prvom polroku 2001 vláda SR schválila záväzné limity výdavkov pre rozpočtové kapitoly. Realizácia viacerých opatrení v rámci reformy verejných financií, resp. štátneho rozpočtu, umožnili zmeniť doterajšiu prax pri zostavení rozpočtu. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi sa dôslednejšie uplatňuje princíp, že prostredníctvom štátneho rozpočtu sa rozdeľuje taký objem výdavkov, ktorý je (po zohľadnení únosnej miery výšky schodku) reálne disponibilný. Len takýto postup umožní realizovať zámery vlády v znižovaní schodku štátneho rozpočtu, súčasne však znáročňuje a zvyšuje zodpovednosť správcov rozpočtových kapitol za návrh rozpočtu kapitoly a dodržanie stanovených limitov. V rámci reformy štátneho rozpočtu sa už  v štátnom rozpočte na rok 2002 uplatní funkčná klasifikácia a pokračuje sa v implementácii programového rozpočtovania.

 Fiškálna decentralizácia

51.	V nadväznosti na schválenú Koncepciu decentralizácie a modernizácie verejnej správy vláda prijala ”Východiská financovania verejnej správy v  súlade s  koncepciou decentralizácie a  modernizácie verejnej správy”. Zámery z východísk financovania verejnej správy boli premietnuté do návrhu novely zákona o rozpočtových pravidlách, ktorý je v súčasnosti v legislatívnom  procese.  Navrhovaná novela rešpektuje etapizáciu procesu fiškálnej decentralizácie. Vytvára právne a ekonomické podmienky pre realizáciu 1. etapy decentralizácie financií a zabezpečuje jednotnú úpravu pravidiel hospodárenia s prostriedkami územných samospráv. Zavádza nové inštitúty v hospodárení a rozpočtovom procese, posilňuje kontrolné mechanizmy nad dodržiavaním povinností upravených týmto zákonom pre obce a vyššie územné celky a vytvára podmienky pre stabilizáciu príjmov územných samospráv. Navrhovaná novela zákona o rozpočtových pravidlách vytvára právny rámec pre prípravu ďalších súvisiacich samostatných zákonov pre 2. etapu  (od roku 2004) a to: určenie príjmov obcí a vyšších územných celkov (VÚC) z podielov na daniach v správe štátu, systém finančného vyrovnávania rozpočtov územných samospráv a návrh samostatného zákona o rozpočtových pravidlách pre územné samosprávy. 

Tvorba Strednodobého finančného výhľadu (SFV)

52.	V roku 2000 začalo Ministerstvo financií SR rozvíjať práce na tvorbe Strednodobého finančného výhľadu (SFV), pričom súbežne s  budovaním systému tvorby SFV sa v  roku 2000 začalo aj s  praktickou realizáciou strednodobého plánovania. Zámerom spracovávania SFV je vytvorenie základného rámca vývoja verejných financií v  niekoľkoročnom horizonte, ktorý umožní prepojenie medzi cieľmi vládnej finančnej politiky v  makroekonomických súvislostiach a  ich realizáciou. V roku 2000 bol vypracovaný dokument ”Strednodobý finančný výhľad na roky 2000 - 2003”, ktorý bol predložený súčasne s  návrhom štátneho rozpočtu na rokovanie vlády a  NR SR. V  máji 2001 vypracovalo MF SR ”Strednodobý finančný výhľad na roky 2001 - 2004”. Jeho aktualizácia bude v prílohe k návrhu štátneho rozpočtu predložená v septembri na rokovanie vlády SR a následne na rokovanie NR SR.

Vytvorenie systému štátnej pokladnice

53.	Systém štátnej pokladnice predstavuje modernú ucelenú správu štátnych (verejných) financií kompatibilnú s  podobnými systémami v  krajinách EÚ. V  nadväznosti na schválenú ”Stratégiu budovania systému štátnej pokladnice do roku 2002” je pripravený  zákon o systéme štátnej pokladnice, ktorý bude do konca septembra 2001 predložený na rokovanie vlády SR a následne Národnej rady SR. S cieľom zefektívnenia riadenia likvidity a dlhu sa pripravuje založenie špecializovanej Agentúry riadenia dlhu a likvidity, ktorá na seba okrem iného preberie aj funkcie v súčasnosti vykonávané Národnou bankou Slovenska a MF SR. Agentúra bude budovaná podľa vzoru už fungujúcich agentúr v krajinách EÚ. Bude štátnou akciovou spoločnosťou so 100% účasťou štátu a bude pre štát vykonávať služby v oblasti riadenia dlhu a likvidity. Vytvorenie Štátnej pokladnice, Agentúry riadenia dlhu a likvidity ako aj účinnosť zákona o systéme štátnej pokladnice predpokladáme od januára roku 2002.
1.	
4. Štrukturálne reformy

1.	Cieľom štrukturálnych reforiem je:

•	stabilný vývoj hospodárstva a zdravý fiškálny vývoj,
•	upevnenie a efektívne fungovanie trhov, najmä trhu peňazí a výrobných faktorov,
•	zníženie vysokej miery nezamestnanosti,
•	zvýšenie výkonnosti hospodárstva a rast jeho konkurencieschopnosti ,
•	vytváranie podmienok pre posilnenie občianskej spoločnosti a sociálnej sféry založenej na princípe solidárnej súdržnosti.

2.	Pre dosiahnutie cieľov reformy a uskutočnenie štrukturálnych reforiem bola potrebná koordinovaná makroekonomická a mikroekonomická politika stabilizovania hospodárstva zameraná na odstránenie hlbokých nerovnováh a zabránenie vzniku recesie. Politika stabilizácie sa uplatnila najmä vo verejných financiách, v platobnej bilancii, podnikovom a bankovom sektore. Uplatneným spôsobom stabilizácie a nadväzujúcou politikou rozvoja sa urýchlil proces štrukturálnych zmien v mikrosfére, začali sa uskutočňovať inštitucionálne a legislatívne zmeny pre posilnenie štrukturálneho aspektu fiškálnej politiky. 

3.	Štrukturálne reformy sú úzko spojené s dokončením procesu privatizácie, so zvýšením zodpovednosti a hospodárskej etiky vlastníkov i zamestnancov, s uskutočnením reštrukturalizácie  bankového sektora a výrobnej štruktúry odvetví priemyslu, najmä ťažkého priemyslu. Proces reštrukturalizácie odvetví sa využíva na zvýšenie prílevu zahraničných investícií, podporu hospodárskej súťaže a vznik pružných trhov. Priemyselná, poľnohospodárska,  dopravná a  ďalšie odvetvové politiky, podpora investovania a podnikania, exportu a ďalšie  opatrenia hospodárskej politiky, udržiavajú zamestnanosť a podporujú vznik nových pracovných miest, rast konkurencieschopnosti a výkonnosti hospodárstva. S tým súvisí aj uskutočnenie nápravy deformovaných cien výrobných faktorov a práce. Pre urýchlenie štrukturálnych zmien vláda r. 2000 vytýčila strednodobé priority hospodárskej politiky a v januári 2001 tieto spresnila a určila hospodársko-politické rozvojové zámery do r. 2004.

4.	Priority hospodárskej politiky sa z  počiatočného dôrazu na liberalizáciu a privatizáciu presunuli na štrukturálne zmeny v mikrosfére, bankový sektor, verejné financie a  rozvoj regiónov pri postupnom vytváraní potrebného inštitucionálneho a právneho rámca. Ich dôsledky siahajú aj do sociálnej a environmentálnej oblasti a tieto sú chápané, ako súčasť štrukturálnych reforiem založených na zásadách solidarity a  upevňovaní súdržnosti občianskej spoločnosti. V týchto podmienkach majú osobitný význam opatrenia vlády na riešenie vysokej miery nezamestnanosti a jej dôsledkov, podpora podnikania a  investovania, vytvárania nových pracovných miest, systém verejnoprospešných prác, reforma bankového sektora, verejných financií, reforma verejnej správy a zmeny v systéme podpory regionálneho rozvoja.

5.	Štrukturálne reformy, osobitne podnikovej sféry a bankového sektora, najmä rýchlosť ich uskutočnenia, sú predpokladom znižovania vysokej nezamestnanosti. Kľúčovú úlohu má investovanie. Pre podporu investovania vláda SR prijala v r. 2000 a 2001 rad opatrení, čo sa prejavilo zvýšením priamych zahraničných investícií do hospodárstva Slovenska. Počas r. 2000 tieto vzrástli z  92,9 mld Sk, na počiatku roka, na 165,7 mld Sk v závere roka. Investovaniu tiež napomáhajú úpravy daňových povinností investorov, zákon o podpore zriadenia priemyselných parkov, odstraňovanie administratívnych bariér investovania, súčasne prerokúvaný zákon o investičných stimuloch a zákon o podpore regionálneho rozvoja. Štátna agentúra pre rozvoj investícií a obchodu (SARIO) vyhľadáva a sprostredkúva investičné možnosti na Slovensku pre zahraničných investorov.

4.1 Podnikový sektor

6.	Pre urýchlenie štrukturálnych zmien v hospodárstve je dôležité dokončiť proces privatizácie. Zostáva privatizácia sieťových odvetví resp. ich častí,  privatizácia niektorých podnikov ťažkého priemyslu v minulosti orientovaného na zbrojnú výrobu a bánk s majetkovou účasťou štátu. V hutníctve, chémii a odvetviach spotrebného a ľahkého priemyslu bola privatizácia v podstate ukončená. Z privatizácie bol pred rokom 1998 vyňatý široký okruh podnikov, zachoval sa nadmerný rozsah vplyvu štátu v podnikoch, v rukách štátu zostali podniky verejných služieb, železnice, pošty, zbrojársky priemysel, telekomunikácie a časť farmaceutického priemyslu. Novela zákona č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby spolu so schválenou koncepciou privatizácie z októbra 2000, umožnili, aby mnohé tzv. ”strategické” podniky, vrátane prirodzených monopolov, mohli byť plne alebo čiastočne privatizované, liberalizovali sa trhy nimi ovládané,  riešili sa ich problémy finančnej nestability, nadmerného zadĺženia a znížila sa miera štátneho zasahovania. 

7.	V júli 2000 sa zavŕšila privatizácia Slovenských telekomunikácií, a.s., vlastníkom majoritného podielu akcií sa stal Deutsche Telekom, štát si ponechal 34 % podiel a FNM 15 % podiel akcií. Podniky elektroenergetiky, ktorých štát je výlučným vlastníkom, prechádzajú v prítomnosti vnútornou reštrukturalizáciou a predprivatizačnou transformáciou a do roku 2002 sa uskutoční predaj 49% podielu akcií týchto podnikov. Proces privatizácie SPP začal r. 2001 výberom poradcu pre privatizáciu, uskutočnila sa jeho premena na akciovú spoločnosť a  počas r. 2001 sa rozhodne o spôsobe privatizácie tohto podniku. Podobný postup sa prijal aj pre privatizáciu a.s. Transpetrol.

8.	Vláda svojimi opatreniami stimulovala zahraničné subjekty, aby investovali na Slovensku. Schválila politiku podpory investovania a regionálnej diferenciácie podpory investícií podľa dosahovanej miery nezamestnanosti. Najvýznamnejšie zahraničné investície v r. 2000 a 2001 sa dotýkali vstupu U.S.Steel do spoločnosti VSŽ, Košice, spoločnosti MOL do Slovnaftu alebo spoločnosti Neusiedler do SCP Ružomberok. K štrukturálnym zmenám v priemysle prispelo tiež otvorenie viacerých závodov zahraničných výrobcov na Slovensku. Sú to najmä: VW, Molec, Swedwood, Johnson Controls alebo Todenco Slovakia. Ďalšie rozsiahle zahraničné investície sa realizujú v nových závodoch alebo sa ich výstavba pripravuje. Spolu s výstavbou priemyselných zón (Záhorie, Malacky, Vráble, Lučenec) významne prispejú k tvorbe novej štruktúry priemyselnej výroby a ovplyvnia regionálnu zamestnanosť.

9.	K podpore podnikového sektora smeruje vládou schválená priemyselná politika, ktorá vychádza z dokumentov Európskej komisie a je prispôsobená podmienkam Slovenska. Je zameraná na zvyšovanie efektívnosti podnikov a odvetví priemyslu, rast ich konkurencieschopnosti, zvyšovanie exportnej výkonnosti a rast zamestnanosti. Tieto zámery priemyselnej politiky sa dosiahnu technickou inováciou výrobkov, rozsiahlou modernizáciou technologických procesov a rastom kvality vyrábaných tovarov. Impulzom pre dosiahnutie týchto cieľov priemyselnej politiky sú investície zahraničných spoločností, rast zahraničného obchodu, najmä s krajinami EÚ, vytváranie priemyselných parkov a zón a napokon aj priame výrobné kooperácie s  vyspelými zahraničnými spoločnosťami v oblasti výroby, vývoja, výskumu a nových technológií. Slovenská republika sa zúčastňuje na iniciatíve CC BEST, ktorej výsledkom bude správa o podnikateľskom prostredí v kandidátskych krajinách, ktorá bude identifikovať príklady dobrých praktík a formulovať odporúčania do budúcnosti. 

10.	V strednodobom horizonte priemyselná politika Slovenska vychádza z prijatých priorít a opatrení vlády na dokončenie hlavných štrukturálnych zmien v priemysle spojených s procesom transformácie, z podpory malého a stredného podnikania, zvýšenia výkonnosti,  produktivity a kvality výroby, z podpory výrobkových inovácií mierou obvyklou vo vyspelých priemyslových krajinách, zvýšením tvorby vnútorných zdrojov rozvoja podnikov, zlepšovaním etiky podnikateľského prostredia, administratívno-správneho a legislatívneho rámca. Priemyselnú politiku vyznačujú tiež programové smery rozvoja niektorých odvetví priemyslu podporované priemyselným výskumom a vývojom, ktoré sú významné pri formovaní efektívnej priemyselnej štruktúry Slovenska. Patria k nim najmä strojárstvo, chemický priemysel, drevospracujúci, niektoré tradičné odvetvia ľahkého priemyslu a potravinársky priemysel.

11.	Základnými strednodobými prioritami pri podpore malého a stredného podnikania (MSP) je upevnenie ich postavenia, stimulácia rastu, zvýšenie konkurencieschopnosti, urýchlenie ich internacionalizácie a prieniku na trhy. Súčasný systém podpory MSP obsahuje celý komplex štátnych rozvojových programov a záručných programov financovaných zo štátneho rozpočtu a z finančných prostriedkov Fondu PHARE. Programy sa realizujú prostredníctvom Slovenskej záručnej a rozvojovej banky, š.p.ú. Prvoradou úlohou v inštitucionálnom zabezpečení podpory MSP je dobudovanie Slovenskej agentúry pre rozvoj investícií a obchodu (SARIO), zlepšenie kapitálovej vybavenosti EXIMBANKY SR, systematické budovanie a rozširovanie siete obchodno-ekonomických oddelení pri zastupiteľských úradoch SR v zahraničí a prijatie opatrení, ktoré prispejú k odstráneniu doterajších legislatívnych a administratívnych bariér rozvoja malého a stredného podnikania.

12.	Bola prijatá “Koncepcia štátnej vednej a technickej politiky do roku 2005” schválená uznesením vlády SR č. 724/2000. V jej rámci sa Slovensko, na podporu urýchlenia štrukturálnych zmien v priemysle, zapojilo do aktivít 5. Rámcového programu EÚ pre výskum a technických rozvoj. Riešilo úlohy podpory kvalifikačnej expanzie technologických inovácií v priemysle a energetike; vývoj technológie premeny energie a energetických systémov, technologické a výrobkové inovácie v strojárstve, elektrotechnickom, chemickom a ľahkom priemysle; technológie podporujúce rozvoj farmácie a biotechnológií a zvyšovanie intenzity spracovania obnoviteľných domácich surovín. V období 1999 - 2001 sa riešilo 73 projektov. Náklady na riešenie predstavovali 1 722,6 mil. Sk, z verejných zdrojov pochádza 727,703 mil. Sk. 

13.	V podnikoch strojárstva v roku 2000 pokračoval  proces reštrukturalizácie prijatím programu rozvoja automobilovej výroby v SR. Vláda SR uznesením č. 1100/2000 schválila návrh na privatizáciu majetkových účastí štátu v strojárskych podnikoch a na reštrukturalizáciu a.s. DMD Holding, Trenčín počas r. 2001-2002. Týmto rozhodnutím sa vytvorili predpoklady pre privatizáciu niektorých kapacít na výrobu špeciálnej techniky a dokončí sa privatizácia v odvetví strojárstva.

14.	Štrukturálne zmeny v elektrotechnickom priemysle vo veľkej miere súviseli so zahraničnými investíciami. Zahraničný kapitál je na Slovensku zastúpený významnými zahraničnými firmami ako sú – Siemens, Sony, Alcatel, Leoni, Kablo (Pirelli), Osram, ABB, Ceram, ON-Semiconductor, Emerson a ďalšie. Celkové investície v  elektrotechnickom priemysle v roku 2000 dosiahli výšku 3,1 mld. Sk. Súvisia s modernizáciou technologického vybavenia podnikov, následným zvyšovaním konkurenčnej schopnosti výrobkov, rastom vývozu produkcie a rozširovaním trhových teritórií. V odvetví elektrotechnického priemyslu sú v súčasnosti najvyššie zastúpené zahraničné firmy a tento trend pokračuje. 

15.	Privatizácia podnikov  chemického priemyslu je prakticky ukončená. Investície smerovali hlavne do výrobných inovácií, na zlepšenie kvality výroby a na odstraňovanie starých ekologických dlhov. Vyše 87 % investícií smerovalo do výroby rafinovaných ropných produktov. 

16.	V podnikoch ľahkého priemyslu štrukturálne zmeny prebiehajú ako dôsledok privatizácie a rozsiahlej investičnej činnosti. Za obdobie 1996 - 2000 objem investícií do týchto odvetví dosiahol 24,8 mld Sk, z čoho 73% boli investície do  priemyslu výroby papiera. Klesla stavebno-stolárska výroba, výroba nábytku, výroba grafických papierov, zvýšila sa výroba lepeného dreva a  výroba biodosák. Štrukturálne zmeny v tomto odvetví sa však očakávajú v spojení s investičnými aktivitami zahraničných investorov a od realizovania programu “Drevo - surovina 21. storočia” schváleného uznesením vlády SR č.830/1999. 

17.	Zahraničné investície smerujúce do odvetví ľahkého priemyslu umožnili vytvoriť novú výrobnú štruktúru. Tvoria ju najmä: textilné a odevné výrobky, usne, obuv, kožušnícka konfekcia a kožená galantéria, knihy, časopisy, tlačivá, obalové sklo, brúsené sklo a sklenené vlákna a výrobky z nich. Zmena štruktúry výroby bola podporená orientáciou na kvalitu a výrobne náročnejšiu produkciu vyvolanú možnosťami exportu odvetvia. Štrukturálne pohyby v týchto odvetviach sa do roku 2004 budú prejavovať veľmi rozdielne, budú  ovplyvnené hospodárskym cyklom krajín, kde sa výrobky exportujú a od ďalších investičných možností odvetvia. 

18.	Štrukturálne zmeny v podnikovom sektore podporuje aj návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Obchodný zákonník a o zmene a doplnení zákona č. 660/1992 Zb. o cenných papieroch. V tomto návrhu zákona boli aproximované základné komunitárne predpisy pre podnikové právo, resp. právo obchodných spoločností EÚ, najmä smernice Rady č. 68/151/EHS, smernica Rady č. 77/91/EHS, č. 78/855/EHS, smernica Rady č. 82/891/EHS, smernica Rady č. 89/667/EHS, smernica Rady č. 86/653/EHS a napokon smernica 89/666/EHS Súčasne pri aproximácii základných komunitárnych predpisov práva obchodných spoločností EÚ sa prihliadalo na aktuálne výsledky tvorivej činnosti Európskeho súdneho dvora, ktorý pre oblasť práva obchodných spoločností vytvoril ustálenú judikatúru.

19.	Zatiaľ nie sú implementované všetky právne dokumenty obchodného práva EÚ do slovenského právneho poriadku, najmä tie, ktoré sa dotýkali účtovníctva, vyhotovenia ročných účtovných závierok pri niektorých typoch spoločností, štruktúry kapitálových spoločností a právomocí ich orgánov, konsolidovaných závierok, schvaľovania osôb poverených overovaním účtovných dokumentov, fúzií kapitálových spoločností s cezhraničnými účinkami a smernice týkajúcej sa ponúk na prevod cenných papierov. Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa Obchodný zákonník a o zmene a doplnení zákona č. 600/1992 Zb. o cenných papieroch bol po schválení vládou Slovenskej republiky predložený na rokovanie Národnej rady Slovenskej republiky. Predpokladá sa, že nadobudne účinnosť od 1. januára 2002.

Politika rozvoja dopravy

20.	Rozvoj dopravnej infraštruktúry položil dôraz na väzby železničnej a cestnej dopravy, budovanie cestných magistrál európskeho i regionálneho významu a na postupné zjednocovanie našich a európskych dopravných systémov. V dopravnej politike a reforme dopravných systémov sa využívajú smernice EÚ, dohovory, bilaterálne alebo multilaterálne dohody pre budúcu integráciu dopravných systémov. Bol tiež schválený rozvoj železničnej infraštruktúry v zmysle rozhodnutí konferencie v Helsinkách (1998). Na základe spracovaného “Programu rozvoja železničných ciest do roku 2010 a návrhu financovania investičných akcií”, sa predpokladá do roku 2004 investovať do železničnej infraštruktúry cca 23 mld Sk. Prioritnými akciami v spomenutom programe sú modernizácie koridorov EÚ. Predpokladanými zdrojmi financovania sú podporné programy EÚ, hlavne ISPA, dotácie zo štátneho rozpočtu, zahraničné úvery so štátnou zárukou a v neposlednom rade komerčné úvery zahraničných a domácich finančných inštitúcií. V súvislosti so získavaním finančných prostriedkov z grantov EÚ bola v ŽSR vytvorená Implementačná agentúra, prostredníctvom ktorej sa bude zabezpečovať realizácia programu ISPA. Do roku 2004 sa počíta so získaním 7,4 mld Sk z fondu ISPA. Prínosom stavieb a modernizácie bude zvýšenie kvality železnicou poskytovaných služieb s následným zvýšením konkurencieschopnosti ŽSR na prepravnom trhu Európy a rovnocenné začlenenie sa do železničného prepravného systému Európskej únie. Vládou SR bol uznesením č. 830/2000 schválený Projekt transformácie a reštrukturalizácie ŽSR, ktorý počítal s nákladmi cca 950 mil. Sk na riešenie sociálnej oblasti spojenej s procesom transformácie a 150 mil. Sk na nevyhnutné náklady projektu transformácie. Prevažná časť nákladov na sociálne kompenzácie bude prenesená do roku 2002.V zmysle programu ekonomickej stabilizácie ŽSR sa má podiel štátu na financovaní výkonov vo verejnom záujme postupne znižovať zo súčasných 72 % až na 22 % z celkových nákladov do roku  2007. Hlavným cieľom transformácie ŽSR je dosiahnutie ekonomickej efektívnosti, postupné znižovanie nárokov na štátny rozpočet, posilnenie zákazníckej orientácie a vytvorenie podmienok pre vznik investorsky zaujímavého prostredia. Predpokladané ukončenie projektu transformácie bolo stanovené na rok 2005, keď majú byť z terajších ŽSR odčlenené doplnkové a obslužné činnosti.

21.	Vláda schválila “Nový projekt výstavby diaľnic a rýchlostných ciest” (uznesenie 162/2001), v ktorom sa do roku 2004 počíta s investíciami do výstavby diaľnic a rýchlostných ciest výške 33 mld. Sk a s investíciami do rozvoja cestnej siete vo výške 4,51 mld. Sk. Uvažované finančné zdroje budú získavané: emisiami štátnych dlhopisov, priamo zo štátneho rozpočtu, prostredníctvom úverov s vládnou zárukou, z fondov PHARE, ISPA a z príjmov z predaja diaľničných nálepiek. Z fondu ISPA  sa od roku 2002 do roku 2004 pripravuje spolufinancovanie výstavby úseku diaľnice D 61 Viedenská – Prístavný most v Bratislave v objeme cca 1,5 mld. Sk. Z fondu PHARE sa v tom istom období pripravuje spolufinancovanie výstavby ciest v objeme cca 320 mil. Sk Hlavným strategickým cieľom reforiem v oblasti cestnej infraštruktúry je dostavba siete diaľnic a rýchlostných ciest a ich napojenie na transeurópsku dopravnú sieť definovanú sieťou TINA. Je to v súlade s ustanoveniami smerníc Rady EÚ pre využitie predvstupových fondov PHARE a ISPA. Realizáciu programu ISPA bude zabezpečovať Implementačná agentúra vytvorená v rámci štruktúr Slovenskej správy ciest. Prínosom “Nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest bude uspokojovanie dopravných potrieb vnútroštátnej a medzinárodnej dopravy, mobilita pracovných síl a stimulovanie hospodárskeho rozvoja zaostalejších regiónov Slovenska.

22.	Pripravuje sa novela zákona o cestnej doprave, ktorá berie do úvahy smernicu 98/76 EÚ o prístupe k trhu v cestnej, osobnej a nákladnej doprave. Vláda uznesením číslo 532 zo 6.júla 2001 schválila Koncepciu transformácie a privatizácie štátnych podnikov Slovenskej autobusovej dopravy. V rezorte MDPT SR je do privatizácie navrhnutý majetok 17 š.p. SAD, s ktorým tieto podniky ako verejní dopravcovia vykonávajú pravidelnú dopravu na území SR. Úlohy koncepcie súvisiace so spracovaním privatizačných projektov všetkých š.p. SAD boli predložené na  Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku SR. Privatizácia š.p. SAD prebieha podľa schválenej koncepcie. Ukončenie procesu privatizácie sa predpokladá do konca roka 2002. Cieľom transformácie a privatizácie podnikov SAD je: dodržať plošnú obslužnosť územia a zachovať systémové prepojenie autobusových liniek, zabezpečiť dostatočné zdroje na obnovu vozidiel, zabezpečiť vyššiu kvalitu a bezpečnosť poskytovaných služieb, zvýšiť efektívnosť prevádzkovateľov pravidelnej autobusovej dopravy, znížiť nepriaznivý dopad prevádzkovania vozidlového parku na životné prostredie, podporiť rozvoj modernizácie prevádzkového majetku. Naplnenie týchto cieľov je reálne zabezpečením vstupu nadobúdateľov do procesu privatizácie a prijatím ďalších systémových opatrení na zabezpečenie jej fungovania. Náklady na zmenu vlastníckych foriem pre podniky SAD budú minimálne a budú hradené z prevádzkových nákladov jednotlivých podnikov.

23.	V júni 2000 vláda SR schválila svojim uznesením č.469 “Koncepciu rozvoja vodnej dopravy SR”. Od r. 2001 platí nový zákon  338/2000 Z.z. o vnútrozemskej plavbe. Uznesením vlády SR č.37/2001 bola prijatá “Koncepcia rozvoja kombinovanej dopravy”. Dopravná a tarifná politika v civilnom letectve sa rieši mnohostrannou dohodou medzi EÚ a štátmi SVE o vytvorení spoločného leteckého priestoru (ECAA dohoda). Vláde SR bola, v súlade s touto dohodou, predložená koncepcia rozvoja leteckej dopravy.

Politika trhovej konkurencie

24.	Trhová konkurencia a zvyšovanie konkurencieschopnosti podnikov patrí medzi priority vlády. Podpora trhovej konkurencie, transparentnosti v  podnikaní, sa realizuje prostredníctvom ochrany hospodárskej súťaže, ktorá  je upravená zákonom č. 136/2001 Z.z. a inštitucionálne je zverená Protimonopolnému úradu SR. Zákon ochraňuje hospodársku súťaž na trhu tovarov pred jej akýmkoľvek obmedzovaním. V zákone sa  uplatnili princípy čl. 81 a 82 Zmluvy o ES, základné inštitúty  Nariadenia Rady č. 4064/89 o kontrole koncentrácií v znení Nariadenia č. 1310/97 a Nariadenia Rady č. 17/62 k aplikácii článkov 85 a 86 Zmluvy. Týmto zákonom sa zabezpečila plná aproximácia primárnej národnej legislatívy v oblasti hospodárskej súťaže s acquis a to z pohľadu základných inštitútov ochrany trhovej konkurencie: dohody obmedzujúce súťaž, zneužívanie dominantného postavenia na trhu a kontrola koncentrácií.
Právna úprava trhovej konkurencie umožňuje vstupovať do trhových štruktúr a naprávať resp. odstraňovať ich prípadné deformácie vznikajúce najmä formou dohôd obmedzujúcich súťaž a zosúladených postupov podnikateľov, ako aj rozhodnutiami združení podnikateľov, ktoré majú za cieľ alebo následok obmedzovanie súťaže, ale i postihovať praktiky podnikateľov s dominantným postavením na trhu. Vzniku neprijateľných štruktúr na trhu sa predchádza prostredníctvom kontroly koncentrácií. Cieľom uvedenej právnej normy je aj uľahčenie pôsobenia malých a stredných podnikateľov. Korektná implementácia zákona umožní podnikateľským subjektom adaptovať sa na konkurenčné podmienky existujúce na vnútornom trhu EÚ.

25.	Osobitným zákonom 263/1999 Z.z. bolo upravené verejné obstarávanie, ktorý určuje obstarávateľom (štátne rozpočtové a príspevkové organizácie, štátne fondy, obce a ich rozpočtové a príspevkové organizácie, zdravotné poisťovne a verejnoprávne inštitúcie) spôsoby nadobudnutia výrobkov, zariadení, vecí a služieb. Vo vynakladaní verejných prostriedkov sa podstatne zvýšila transparentnosť, súťaživosť a hospodárnosť. Ročný objem obstarávania presahuje, podľa údajov za ostatných 5 rokov, čiastku 50 mld Sk. Z kontrolných výsledkov uplatnenia zákona vychádza, že asi 61% subjektov pri obstarávaní využíva formu verejnej súťaže a iba v uplynulom roku sa v rámci verejného obstarávania uzavreli zmluvy vo výške 53,5 mld Sk. V rozpočtoch obstarávateľov sa počítalo s čiastkou 57,6 mld Sk a teda efekt pôsobenia zákona o verejnom obstarávaní za rok 2000 bol viac, ako 4 mld Sk. Pripravuje sa novelizácia platného zákona, ktorou sa má eliminovať tzv. podprahové obstarávanie.
Zákon o verejnom obstarávaní pomáha zlepšovať hospodárske prostredie tým, že do súťaže sa môžu prihlásiť iba subjekty s vyrovnanými odvodovými povinnosťami. V uplynulom roku sa podstatne zvýšila účasť zahraničných dodávateľov na verejnom obstarávaní.

26.	Vzniknuté výlučné a výhradné práva sa postupne obmedzujú na úroveň zodpovedajúcu verejným záujmom štátu. Pokračuje  proces oddeľovania funkcie verejného regulátora od funkcie verejných podnikov, identifikácia verejnoprospešných služieb, rušenie osobitných opatrení v sieťových odvetviach a  uplatnenie práva vstupu do sietí pre všetkých podnikateľov. Spolu s týmto procesom vzniká aj nový spôsob regulácie, vecnej a cenovej, ktorý zabezpečí nielen spravodlivú súťaž medzi existujúcimi prevádzkovateľmi a novovstupujúcimi subjektami, ich voľný vstup a výstup z podnikania, ale tiež hospodársky odôvodnené ceny, zabraňujúce zneužívaniu ich výsadného postavenia. (Podrobnejšie sú otázky regulácie uvedené v samostatnej časti).

27.	V súlade s čl. 87 Zmluvy o založení ES a čl. 64 Európskej dohody o pridružení, ako i s národnou právnou úpravou pre poskytovanie štátnej pomoci, SR zakazuje poskytovanie takej štátnej pomoci, ktorá by narúšala alebo predstavovala hrozbu narušenia trhovej konkurencie zvýhodňovaním určitých podnikateľov alebo odvetví. Niektoré formy štátnej pomoci, ktoré celkom nekorešpondujú so záväzkami SR k EÚ, budú korigované s cieľom zabezpečenia zosúladenia s acquis. Štátnu pomoc upravuje zákon č. 231/1999 Z.z., účinný od 1.1.2000, ktorým sa zriadil aj Úrad pre štátnu pomoc. V súčasnosti je pripravená novelizácia predmetného zákona, ktorá nadobudne účinnosť od 1.1.2002. V novele sa špecifikujú oblasti, účely, výšky a podmienky, za ktorých sa štátna pomoc môže poskytovať, upravuje sa poskytovanie štátnej pomoci citlivým sektorom, pomoc regiónom, pomoc pri  zamestnávaní a vzdelávaní  a  pomoc podnikateľom. 

28.	Zvýšenie konkurencieschopnosti výroby patrí ku kľúčovým predpokladom vstupu SR do EÚ. Zodpovednosť za jej zvyšovanie má predovšetkým podnikový sektor, štát vytvára podmienky na podnikanie, stabilný a  predvídateľný legislatívny a inštitucionálny rámec. Od r. 1999 boli prijaté opatrenia na zlepšenie právneho, regulačného rámca pre podnikanie a boli odstránené najzávažnejšie deformácie daňových zákonov a vstupu či výstupu podnikateľov z jednotlivých trhov. V súčasnosti sa pripravuje reforma záložného práva k hnuteľným veciam, opatrenia na zlepšenie postavenia minoritných akcionárov a opatrenia na zlepšenie práce katastrálnych úradov.
Regulácia	

29.	Politika regulovania je využívaná tam, kde sa sústreďuje verejný záujem a kde nie je postačujúca súkromná iniciatíva. Regulácia jednotlivých oblastí činností a podnikania je upravená samostatnými zákonmi.

30.	Regulovanie a z neho vyplývajúce regulačné právomoci sú v súčasnosti rozdelené medzi viaceré inštitúcie: Ministerstvo hospodárstva (vecná regulácia niektorých prirodzených monopolov), Ministerstvo financií (cenová regulácia), Protimonopolný úrad, územné orgány, v oblasti telekomunikácií regulačné právomoci prešli na Telekomunikačný úrad a napokon, reguláciu finančného trhu zabezpečuje Úrad pre finančný trh. Reguláciu a dohľad v bankovom sektore zabezpečuje NBS. Povoľovanie vývozu vybraných poľnohospodárskych a potravinárskych komodít zabezpečuje Ministerstvo pôdohospodárstva SR pomocou vývozných súhlasov.

31.	Podľa schváleného zákona o regulácii sieťových odvetví , účinného od 1.8.2001, sa zriadi samostatný Regulačný úrad, ktorého oblasťou činnosti bude regulácia v odvetví energetiky a ropného priemyslu. Najviac pokročila regulácia telekomunikačného trhu. Telekomunikačný úrad SR vykonáva štátnu reguláciu telekomunikačných činností, ktorou vytvára podmienky pre vznik a udržiavanie konkurenčného prostredia na telekomunikačnom trhu. Podľa zákona o telekomunikáciách Telekomunikačný úrad SR vykonáva reguláciu cien, ktorej podliehajú ceny za verejné telekomunikačné služby, ak ich poskytovateľ má monopolné postavenie alebo významný vplyv na telekomunikačnom trhu.

32.	K regulačným opatreniam štátu patrí aj  regulácia v doprave a uskutočnenie štrukturálnych reforiem v systéme dopravy. Štát reguluje fungovanie verejných dopravných systémov, ich vzájomnú harmonizáciu, uspokojovanie verejného záujmu v dopravných službách a napokon aj úhradu nákladov dopravy za výkony vo verejnom záujme. Oddelenie verejného, miestneho alebo regionálneho záujmu od komerčného záujmu dopravy je kľúčové pre štrukturálne zmeny v dopravných systémoch. Pre tento účel sa využívajú príslušné smernice EÚ dotýkajúce sa financovania záväzkov verejnej služby a spoplatnenia používania infraštruktúry.

33.	Regulácia poštových služieb sa vzťahuje výlučne na univerzálnu poštovú službu a poštové činnosti v rámci poštovej výhrady. Po nadobudnutí účinnosti nového poštového zákona budú otázky regulovaných cien za univerzálnu poštovú službu a rozhodovanie o poskytovaní kompenzačného príspevku v pôsobnosti Poštového úradu. 

34.	Vláda rozhodla o regulovaní taríf železničnej dopravy, pri regulovaní sa uplatní valorizačný mechanizmus a zásada ich sociálnej únosnosti. V súlade s právnymi normami EÚ týkajúcimi sa železničných podnikov, boli prijaté právne normy zákon o ŽSR, a.s. a ŽS a.s.. V nich je upravený systém dotácií do železničnej dopravy prostredníctvom zmlúv o výkone vo verejnom záujme, kde sa bude uzatvárať zvlášť zmluva o výkonoch vo  verejnom záujme pre osobnú dopravu a zvlášť pre dopravnú cestu. Bola vypracovaná koncepcia spoplatňovania železničnej dopravnej cesty, podľa ktorej do poplatkov budú zaradené marginálne náklady. Fixné náklady by mal uhrádzať štát. Podiel fixných a marginálnych nákladov osciluje okolo pomeru 39 % : 61 %. Koncepcia vychádza zo smernice EÚ 14/2001 a z platnej legislatívy SR a jej prerokovanie vládou sa predpokladá v jesenných mesiacoch roku 2001. Jej realizácia má prebehnúť v rokoch 2002-2005 v postupných krokoch. Regulačný a Notifikačný úrad pre železničnú dopravu, ktoré vzniknú transformáciou  už existujúcich štátnych úradov by mali začať fungovať r. 2003. Tarify pravidelnej autobusovej dopravy sa postupne liberalizujú a pripravuje sa adresný systém poskytovania sociálnych zliav.

35.	Parlament v septembri 2000 prijal zákon č. 329/2000 Z.z., ktorým zriadil nový štátny orgán – Úrad pre finančný trh – pre dozor v oblasti kapitálového trhu a poisťovníctva a taktiež upravil pôsobnosť  tohto orgánu pri výkone štátneho dozoru. Úrad je zodpovedný za výkon svojej činnosti vláde SR. Spolupracuje pri tvorbe a uskutočňovaní finančnej politiky, najmä pri príprave koncepcie rozvoja kapitálového trhu a všeobecne záväzných predpisov v tejto oblasti. V súčasnosti je v legislatívnom procese nový zákon o dohľade nad finančným trhom, ktorým sa upravuje dohľad nad kapitálovým trhom a komerčným poisťovníctvom tak, aby spĺňal ciele a princípy regulácie požadované medzinárodnými štandardami. Podľa navrhovaného zákona Úrad pre finančný trh nebude rozpočtovou organizáciou financovanou zo štátneho rozpočtu, ale bude financovaný z príspevkov účastníkov finančného trhu. Účinnosť nového zákona sa predpokladá od 1. januára 2002.

36.	Národná rada Slovenskej republiky prijala v apríli 2001 zákon, ktorým sa novelizoval zákon č. 566/1992 Zb. o Národnej banke Slovenska. Zákon určuje postavenie a výkon bankového dohľadu vykonávaného NBS ako aktivitu nezávislú od štátnych orgánov, orgánov územnej samosprávy, iných orgánov verejnej moci a od ďalších právnických a fyzických osôb. Novelou sa zosúladila naša legislatíva s právom Európskej únie s dôrazom na posilnenie kompetencií NBS v oblasti bankového dohľadu. Uvedený zákon nadobudol účinnosť 1. mája 2001.

37.	Banková regulácia dosiahla vysoký stupeň súladu so smernicami Európskej únie a  medzinárodnými štandardami. Práce na dokončení zostávajúcich rozdielov, ktoré sú predovšetkým v oblasti dohľadu na konsolidovanom základe, boli ukončené a  parlament prerokúva nový zákon o  bankách plne harmonizovaný so smernicami EÚ. Harmonizácia bankového práva s acquis communautaire sa dosiahla v máji 2001 schválením zákona č.149/2001 o Národnej banke Slovenska. V súvislosti s bankovým dohľadom silnie predstava, aby  vznikol jeden subjekt pre bankový dohľad a regulovanie finančného trhu.

Konkurzné a exekučné právo

38.	Zákon o konkurze a vyrovnaní č.328/1991 Zb., aj napriek viacerým novelám, nevystihol rýchlo sa meniace podmienky podnikania, adaptačné mechanizmy a prebiehajúce štrukturálne zmeny v hospodárstve a podnikaní. Tým, že zdôraznil úpadok, ako hlavnú formu riešenia problémov podnikov obdobia transformácie, viedol k spomaľovaniu štrukturálnych  zmien mikrosféry, komplikoval, predlžoval a často zabraňoval vnútornej reštrukturalizácii podnikov a ich adaptácii na nové podmienky. Zmeny bankrotového práva, prijaté pre zlepšenie iniciačných pravidiel, posilnenie práv veriteľa, zavedenie časovo obmedzených konaní a zlepšenie podnetov pre správcov, boli zavedené novelou zákona 238/2000 Z.z., ktorou sa  od 1.8.2000 menil a dopĺňal pôvodný zákon o konkurze a vyrovnaní.  Novela zákona umožňuje udržať tie časti podniku, ktoré boli životaschopné aj v prípade vyhláseného konkurzu, urýchliť konkurzný proces a v spojení s novelizovaným právnym prostredím umožniť veriteľom podieľať sa na reštrukturalizácii úpadcu. Skúsenosti s novým zákonom o konkurze a vyrovnaní odkryli ďalšie koncepčné nedostatky platnej právnej úpravy konkurzného práva. Z týchto príčin sa pripravuje  nový zákon o konkurze a vyrovnaní, ktorý by mal zmeniť predovšetkým právnu úpravu postavenia a činnosti správcov. Predpokladá sa tiež, že do nového znenia zákona o konkurze a vyrovnaní sa implementuje regulačný rámec. Bude pripravený do záveru r. 2002.

39.	Do parlamentu bol predložený návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 233/1995 Z.z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti (Exekučný poriadok). Cieľom novely zákona je upraviť súdne konanie v exekúciách tak, aby sa neúmerne nepredlžovali rozhodnutia súdov.  Podmienka zachovania právnej istoty účastníkov konania je nedotknutá. 

4.2 Finančný sektor

40.	Do finančného sektora sa postupne preniesli ekonomické problémy iných sektorov hospodárstva; súvisia predovšetkým so štrukturálnou adaptáciou podnikov a spoločností, s nedostatkom obežného kapitálu podnikov, zlou platobnou disciplínou  a  privatizáciou. Kvalita hospodárenia podnikového sektora mala klesajúcu tendenciu, čo  zvyšovalo tlak na úvery, rástli úrokové sadzby, platobná neschopnosť a nesplácanie úverov. Týmito javmi boli silno zasiahnuté predovšetkým banky, ktoré mali najväčší dosah na hospodárstvo. Vysoká miera zadĺženosti podnikov, vysoké úverové riziká, bránia najväčším bankám vykonávať ich základné funkcie, čo spomaľuje proces reštrukturalizácie a adaptácie mikrosféry. Výška klasifikovaných úverov bankového sektora ku koncu roka 1998 dosiahla 141,6 mld. Sk, t.j. až 35 % objemu úverov. Rast klasifikovaných úverov, nedostatočná tvorba rezerv a opravných položiek na ich krytie, vyústili napokon do podkapitalizácie niektorých bankových subjektov a ich neschopnosti plniť kritérium minimálnej kapitálovej primeranosti. Dynamický vývoj bankového sektora v súčasnosti sprevádza najmä konzervatívna úverová politika s cieľom zabrániť opakovaniu vývoja z minulosti a s cieľom minimalizácie prenosu nedostatkov  z konkurzného procesu na bankový sektor. 

41.	Bankový sektor Slovenskej republiky tvorí dvadsaťtri bankových subjektov. Na rozvoj bankového sektora mal vplyv zvyšujúci sa podiel zahraničných investorov na základnom imaní bánk a trvalo poskytnutých finančných prostriedkoch pobočkám zahraničných bánk, ktorý k 31. 6. 2001 predstavoval  43,6%.

V bankovom sektore sa reforma sústredila na tieto oblasti:

•	reštrukturalizácia a privatizácia troch najväčších štátom vlastnených bánk,
•	program a stratégia postupu voči malým a stredným bankám,
•	posilnenie regulácie a výkonu bankového dohľadu.

42.	Zahraničný kapitál získal v bankovom sektore dominantné postavenie a  privatizáciou, ktorá prebehne počas r. 2001 – 2002, sa podstatne zvýši. Zlepšila sa štruktúra aktív bankového sektora, najmä vzrástol podiel výnosových aktív,  podstatne klesol podiel klasifikovaných úverov. Slovenská republika dlhodobo uplatňuje zásadu rovnakého zaobchádzania s domácimi i zahraničnými bankami.

43.	Vláda SR v auguste 1999 schválila program reštrukturalizácie vybraných bánk a podnikového sektora. V najväčších štátom vlastnených bankách bola v priebehu druhého polroka 1999 a prvého polroka 2000 posilnená kapitálová vybavenosť (v celkovom objeme 18,9 mld. Sk) a zlepšená kvalita ich úverového portfólia (odsunutie 105 mld Sk rizikových úverov). Banky po týchto krokoch dosiahli štandardný limit kapitálovej primeranosti a podiel klasifikovaných úverov klesol pod 20%. Týmto sa stabilizovalo približne 45% aktív bankového sektora. Ako nasledujúci krok reformy bankového sektora súbežne s procesom reštrukturalizácie prebieha aj proces zmeny vlastníkov – privatizácia týchto bánk. Očakáva sa, že by to mal byť jeden zo stabilizujúcich prvkov na udržanie výsledkov reštrukturalizácie.  

44.	Privatizácia bánk sa považuje za dôležitú súčasť politiky štrukturálnych zmien. Predprivatizačnú reštrukturalizáciu úverového portfólia vybraných bánk schválila vláda v októbri 1999. Prijala program urýchlenia privatizácie Slovenskej sporiteľne, Všeobecnej úverovej banky, Investičnej a rozvojovej banky a Banky Slovakia. Privatizácia Slovenskej sporiteľne bola začatá r. 2000 a v januári 2001 bola podpísaná zmluva o predaji 87,2% podielu akcií tejto banky rakúskej Erste Bank. Proces privatizácie Všeobecnej úverovej banky bol rozdelený do dvoch etáp, v prvej sa rozhodnutím vlády schválil predaj 25% podielu VÚB zahraničným investorom, v druhej etape bola z medzinárodného tendra vybratá talianska banka – Intesa Bci, S.p.a. - a predaj sa uskutoční počas r. 2001. V Investičnej a rozvojovej banke je predmetom privatizácie 69,6% podiel jej akcií a o ich kúpu prejavuje záujem banková spoločnosť OTP Budapešť. V Banke Slovakia je predmetom privatizácie 60% akcií a prebieha výber ich nadobúdateľa. Cieľom vlády je dosiahnuť, aby novými vlastníkmi podielov v privatizovaných bankách boli renomovaní vlastníci, ktorí ich môžu kapitálovo posilniť.

45.	Od r. 1993 pôsobí na Slovensku Konsolidačná banka, š.p.ú., ktorá prevzala do svojho portfólia úvery na trvalo sa obracajúce zásoby, zahraničné pohľadávky, ktoré vznikli podnikom a spoločnostiam na Slovensku po r. 1989, pohľadávky vzniknuté z úhrad dopadov devalvácie od organizácií zahraničného obchodu, krátkodobé pohľadávky a pôžičky z titulu konverzie zbrojnej výroby a záväzky z úverov na družstevnú bytovú výstavbu.
V októbri 2000 bola založená špecializovaná agentúra pre prácu s klasifikovanými pohľadávkami postúpenými z reštrukturalizovaných bánk - Slovenská konsolidačná, a.s. Týmto spoločnostiam boli postúpené klasifikované úvery vo výške 105 mld Sk. Ich prevod bol finančne krytý štátnymi dlhopismi. Umožnilo to jednak nevyhnutnú očistu bilancií bánk od problémových aktív a zlepšenie podmienok ich privatizácie a jednak urýchlenie reštrukturalizácie podnikového sektora . V prvej etape formou verejnej súťaže predala zo svojho portfólia klasifikovaných úverov pohľadávky vo výške 12 mld Sk. Ďalšie predaje pohľadávok sa uskutočnia v r. 2001 až 2003.

46.	V programe a stratégii postupu voči malým a stredným bankám bolo navrhnuté riešenie hromadiacich sa problémov najmä v ich kľúčových oblastiach kvality aktív a kapitálovej integrity. Výsledkom tohto postupu bolo, že NBS svojimi rozhodnutiami v troch bankách zaviedla nútenú správu. Následne bol na dve banky vyhlásený konkurz a jednej odobrala bankové povolenie.

47.	V roku 2000 začala príprava zmien zákonov, ktorých výsledky sa prejavili v prijatí, resp. podaní návrhov nových zákonov alebo ich noviel. Bol pripravený nový zákon o bankách, ktorý teraz schvaľuje NR SR. Ním sa vytvára súlad našej bankovej legislatívy s príslušnými smernicami Európskej únie, berú sa do úvahy odporúčania Svetovej banky a Medzinárodného menového fondu. Posilňuje tiež postavenie Národnej banky Slovenska pri výkone bankového dohľadu. Zahŕňa základné princípy účinného výkonu bankového dohľadu, vypracované Bazilejským výborom pre bankový dohľad, určuje tiež požiadavky na činnosť bánk a pobočiek zahraničných bánk, vrátane požiadaviek na ich obozretné podnikanie a zvyšuje zodpovednosť členov dozorných rád bánk a štatutárnych orgánov bánk za nepriaznivý hospodársky vývoj v bankách. Obsahuje tiež legislatívny rámec na uplatňovanie bankového dohľadu na konsolidovanom základe. Vytvára predpoklady pre rýchle uplatnenie opatrení na nápravu voči problémovým bankám, podrobnejšie upravuje otázky súvisiace s nútenou správou a sprísňuje požiadavky na spoluprácu audítorov bánk s Národnou bankou. Zákon obsahuje tiež osvedčené normy v oblasti účtovníctva, ochrany bankového tajomstva a zverejňovania bankových údajov a upravuje povinnosti a oprávnenia bánk pri ich ochrane pred nezákonnými bankovými operáciami. Účinnosť nového zákona o bankách sa predpokladá ku koncu r. 2001, okrem niektorých ustanovení, ktorých účinnosť sa navrhuje dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení SR k EÚ.

48.	V súvislosti s prijatím nového zákona o bankách sa pripravujú nové opatrenia obozretného podnikania pre banky, ktoré určia postupy a podmienky výkonu bankových činností zodpovedajúce požiadavkám európskych štandardov, ktorých prijatie sa očakáva koncom roka 2001 s účinnosťou od 1.1.2002 a úplná implementácia finančných smerníc EÚ sa predpokladá najneskôr pri vstupe SR do EU, t.j. v roku 2004.

49.	Národná rada SR prijala r. 2001 ústavný zákon č. 90, ktorým sa mení a dopĺňa Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení neskorších predpisov. Týmto ústavným zákonom sa mení postavenie Národnej banky Slovenska z emisnej banky na nezávislú centrálnu banku Slovenskej republiky. Tieto ustanovenia ústavného zákona nadobudli účinnosť 1. júla 2001.

50.	Pripravuje sa návrh novely zákona o ochrane vkladov. Cieľom predloženého návrhu zákona o ochrane vkladov je zosúladenie doterajšieho zákona o ochrane vkladov s požiadavkami Európskej únie v oblasti ochrany bankových vkladov najmä rozšírením zákonnej ochrany bankových vkladov od 1.1.2002 aj na bankové vklady vybraných druhov nepodnikateľských právnických osôb neziskového charakteru. Zároveň sa navrhuje rozšíriť zákonnú ochranu bankových vkladov aj na také bankové vklady fyzických osôb -  podnikateľov, ktoré boli zriadené na účely podnikania. Navrhuje sa tiež úprava  výšky poskytovanej náhrady za nedostupné vklady v bankách zo 100% na 90% z objemu vkladu, ktoré neprekračujú 30-násobok priemernej mesačnej mzdy. Cieľom takejto úpravy je potlačiť tzv. morálny hazard a viesť vkladateľov k zvýšeniu ich obozretnosti pri výbere bánk, do ktorých si ukladajú svoje vklady.

51.	Prijatím zákona č. 24/1991 Zb. o poisťovníctve sa začali zmeny poistného trhu a počet poisťovní vzrástol z 5 na 29. Zahraničný kapitál sa podieľal na základnom imaní v 21 poisťovniach. Dominantné, takmer 49% postavenie na slovenskom poistnom trhu si udržala Slovenská poisťovňa. Posledná novela zákona o poisťovníctve, ktorá nadobudla účinnosť k 1. 4. 2000 sa zameriava na postupnú realizáciu požiadaviek OECD a EÚ, týkajúcich sa ďalšej liberalizácie poisťovacích služieb, ako aj posilnenia právomocí dozorného orgánu nad poisťovníctvom. V súčasnosti sa pripravuje nový zákon o poisťovníctve, ktorý spresní pravidlá výkonu poisťovacej činnosti a ďalej zväčší právomoci Úradu pre finančný trh pri výkone dozoru.   

52.	V septembri r. 2000 vláda SR schválila “Koncepciu privatizácie Slovenskej poisťovne, a.s.”, jej ukončenie sa predpokladá do konca roka 2001. Slovenská poisťovňa aj v roku 2001 mala monopol na vykonávanie dvoch druhov poistenia, a to zákonného poistenia zodpovednosti z prevádzky motorových vozidiel a zákonného poistenia zodpovednosti za škodu spôsobenú pracovným úrazom a chorobou z povolania. Zákonné poistenie motorových vozidiel sa na základe schváleného zákona demonopolizuje od 1.1.2002. Zriadi sa Slovenská kancelária poistiteľov v ktorej budú združení všetci poistitelia, ktorí získajú licenciu na poskytovanie povinne zmluvného poistenia motorových vozidiel. Zákonné poistenie zodpovednosti za škodu spôsobenú pracovným úrazom a chorobou z povolania sa prenesie do Sociálnej poisťovne. Ministerstvo financií pripravuje nový zákon o poisťovníctve, ktorý spresní pravidlá výkonu poisťovacej činnosti a ďalej rozšíri právomoci Úradu pre finančný trh pri výkone dozoru.

53.	Vývoj kapitálového trhu v SR od roku 1999 smeruje k posilneniu jeho likvidity, transparentnosti a štandardizácie podmienok jeho fungovania. S týmto cieľom boli upravované príslušné legislatívne normy i regulačné mechanizmy a boli uskutočnené inštitucionálne zmeny. Prvé pozitívne výsledky v oživení kapitálového trhu sa prejavili už v roku 2000 a doterajší vývoj v roku 2001 tento trend potvrdzuje. V súčasnosti na slovenskom kapitálovom trhu pôsobia dvaja organizátori verejného trhu - Burza cenných papierov (BCPB) a RM-S, 141 obchodníkov s cennými papiermi vrátane 21 bankových subjektov, ktorým bolo udelené povolenie na obchodovanie s cennými papiermi a 130 maklérov. Medziročný nárast objemu obchodov v roku 2000 oproti roku 1999 bol o 35,6 % na BCPB a niekoľkonásobný rast na RM-S spôsobený najmä obchodovaním s dlhopismi FNM SR. Podiel zahraničných investorov na celkovom obrate burzy vzrástol na 38 %. V roku 2000 všetky burzové indexy mali rastúci trend - akciový index SAX uzatváral s 19,2 %-ným ročným ziskom, zložka SDX pre štátne dlhopisy posilnila o 16,1 % a zložka SDX pre dlhopisy bánk a spoločností o 19,6 % za rok. Pre štandardizáciu kapitálového trhu mali význam novoupravené najdôležitejšie právne normy.

54.	Bol prijatý zákon č. 330/2000 Z.z. o burze cenných papierov, účinný od 1.11.2000, a zákon č. 331/2000, ktorým sa novelizoval zákon o cenných papieroch. Týmito zákonmi sa zjednotili podmienky pre činnosť organizátorov verejného trhu v Slovenskej republike, zosúlaďujú sa podmienky pre prijatie cenného papiera na obchodovanie na burze cenných papierov s praxou uplatňovanou na vyspelých kapitálových trhoch a harmonizujú požiadavky pre kótovanie cenných papierov v súlade s príslušnými smernicami EÚ. Sú to: smernica EÚ č. 79/279/EEC o koordinácii podmienok na pripustenie cenných papierov na oficiálne kótovanie na burze cenných papierov, smernica č. 80/390/EEC o koordinácii požiadaviek na zostavovanie, preskúmanie a distribúciu kótovacích položiek cenných papierov publikovaných pri pripustení na oficiálne kótovanie na burze cenných papierov a smernica č. 82/121/EEC o informáciách pravidelne publikovaných spoločnosťami, ktorých akcie boli pripustené na oficiálne kótovanie na burze cenných papierov. Zákony doplnili vyhlášky MF SR, ktoré dovršujú súlad zákona so smernicami EÚ. 

55.	Od 1.1.2000 bolo zákonom č. 385/1999 Z.z. novoupravené kolektívne investovanie. Zákon o kolektívnom investovaní obnovil dôveru investorov, čo sa prejavilo rastom objemu majetku zhromaždeného predovšetkým v otvorených podielových fondoch.

56.	V legislatívnom procese sa nachádza návrh nového zákona o cenných papieroch a investičných službách, ktorý v súlade s právom európskej únie, upravuje cenné papiere, investičné služby, zmluvné vzťahy k cenným papierom a investičným službám, vzťahy súvisiace s činnosťou obchodníkov s cennými papiermi a zahraničných obchodníkov s cennými papiermi, osôb zabezpečujúcich zúčtovanie a vyrovnanie obchodov s investičnými nástrojmi, centrálneho depozitára cenných papierov a iných subjektov, ktoré pôsobia na slovenskom finančnom trhu a štátny dozor s cieľom bezpečného fungovania finančného systému. Predložený návrh zákona o cenných papieroch a investičných službách vytvára súlad so smernicami Rady č.89/298/EHS, č.82/121/EHS, č. 97/9/ES, smernicou Rady č.89/592/EHS, č.88/627/EHS, č.93/22/ES, č.93/6/ES a odporúčaním Rady č.77/543/EHS.

4.3 Trh práce

57.	Trh práce Slovenska charakterizujú rýchle zmeny spôsobené štrukturálnymi pohybmi najmä v mikrosfére, vysoké prírastky aktívneho obyvateľstva, silný vplyv sezónnosti na počet zamestnaných a znižujúci sa podiel pracujúcich na celkovom počte ekonomicky aktívnych obyvateľov. Trh práce charakterizuje niekoľko čŕt: osobitne vysoká úroveň dlhodobej nezamestnanosti, vysoká nezamestnanosť osôb s nízkym vzdelaním, vysoká nezamestnanosť mladých ľudí, veľké regionálne rozdiely v nezamestnanosti a extrémne vysoká nezamestnanosť medzi rómskou menšinou. Aj miery zamestnanosti sú nízke a pokračujúca reštrukturalizácia bude mať ďalšie dopady na zamestnanosť. Naďalej pretrváva uprednostňovanie sociálnych príjmov pred pracovnými príjmami. 

58.	Vývoj na trhu práce úzko súvisí aj s procesom privatizácie, zrýchľovaním adaptačného procesu v podnikovej sfére na nové konkurenčné podmienky, s riešením nadzamestnanosti jestvujúcich podnikov i spoločností a zastavovaním niektorých nerentabilných výrob. Všetky tieto faktory, spolu s potrebou rýchlo zvyšovať výkonnosť práce, pôsobili na počet zamestnaných a na zvyšovanie počtu nezamestnaných.

59.	Miera evidovanej nezamestnanosti od konca roku 1997 vzrastala. Rast miery nezamestnanosti pretrvával aj v roku 2000, avšak miernejším tempom, ako r. 1999, a koncom decembra 2000 17,88 %. Koncom marca 2001, ovplyvnená sezónnosťou, sa miera evidovanej nezamestnanosti zvýšila na 19,22 %. V rokoch 2002 a 2003 sa predpokladá jej mierny pokles. Najvyššia miera nezamestnanosti, nad 30 %, bola v troch okresoch. Z hľadiska štruktúry hlavné skupiny nezamestnaných tvorili dlhodobo nezamestnaní, ktorých podiel z celkového počtu koncom decembra 2000 predstavoval 43,6 %, evidovaní nezamestnaní občania so ZPS (5,4 %), evidovaní nezamestnaní mladí ľudia (44,3 %), evidovaní nezamestnaní vo veku nad 50 rokov (12,3 %) a evidovaní nezamestnaní s nízkou kvalifikáciou (31,0 %). 

60.	Nadväzne na ekonomický vývoj (tempo rastu HDP), prírastky ekonomicky aktívnych obyvateľov a ich štruktúru, vývoj zamestnanosti a vývoj nezamestnanosti sú postupne prijímané opatrenia na zvýšenie pružnosti trhu práce a na zastavenie a obrat súčasných trendov v tejto oblasti. Boli prijaté opatrenia odvodené z vládou schválenej  “Koncepcie politiky zamestnanosti do roku 2002”, z  “Národného plánu zamestnanosti” a z “Opatrení na elimináciu nelegálnej práce a na riešenie nezamestnanosti”. Okrem toho sa realizujú legislatívne a inštitucionálne zmeny, ktorých cieľom je zvýšiť flexibilitu pracovnej sily a trhu práce.

61.	Základný rámec pre politiku zamestnanosti a pre politiku trhu práce v SR bol daný zákonom č. 387/1996 Z.z. o zamestnanosti, Zákonníkom práce, zákonom č. 95/2000 o inšpekcii práce, zákonom č. 106/1999 Z.z. o hospodárskom a sociálnom partnerstve, zákonom č. 95/1996 Z.z. o minimálnej mzde, zákonom č. 1/1992 Zb. a č. 143/1992 Zb. o mzde, plate a odmene za pracovnú pohotovosť v rozpočtových a niektorých ďalších organizáciách a orgánoch.

62.	Bolo vytýčených niekoľko prioritných oblastí politiky trhu práce, ktorými sa môže dosiahnuť ďalší pokrok v oblasti trhu práce. Sú to: reforma vzdelávania a prepojenie odborného vzdelávania a prípravy s potrebami trhu práce, zachovanie mzdového vývoja “nakloneného zamestnanosti” v súlade s rastúcou produktivitou práce, zníženie daňového klinu, najmä nízkopríjmovým skupinám, koordinácia systému daní, sociálnych príspevkov so systémom dávok v nezamestnanosti a dávok sociálnej pomoci pre zvýšenie motivácie nezamestnaných prijať zamestnanie, rozšírenie programov aktívnej politiky trhu práce, zvýšená pozornosť regiónom s vysokou mierou nezamestnanosti, aktívne uplatňovanie predpisov dotýkajúcich sa rovnosti príležitostí a rozvoju modelu rodinne orientovanej zamestnanosti, zvýšenie účasti rómskej menšiny na vzdelávaní, dobudovanie a posilnenie inštitúcií požadovaných na využívanie Európskeho sociálneho fondu.

63.	V súčasnom období  je predmetom prerokúvania v NR SR návrh nového Zákonníka práce, boli schválené zákony o štátnej službe a o verejnej službe. Do týchto zákonov boli premietnuté príslušné smernice a nariadenia ES, čím došlo takmer k úplnému priblíženiu týchto zákonov k legislatíve EÚ. Postupnými zmenami, smerom priblíženia sa k legislatíve EÚ, prechádzajú aj právne predpisy upravujúce podmienky pre podnikanie a právne predpisy v oblasti sociálneho poistenia, sociálnej pomoci a štátnej sociálnej podpory. Z oblasti bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci bol  prijatý zákon č. 158/2001 čím sa zabezpečila úplná transpozícia rámcovej smernice Rady č. 89/391/EHS. Vydané boli tiež nariadenia vlády SR č. 158/2001 Z. z., č. 201/2001 Z. z., č. 204/2001 Z. z., ktoré preberajú príslušné smernice EÚ.

64.	Z hľadiska inštitucionálneho usporiadania základným organizačným rámcom na realizáciu politiky trhu práce sú na Slovensku verejné služby zamestnanosti reprezentované Národným úradom práce. Aktívna a pasívna politika trhu práce je  financovaná z príspevkov na poistenie v nezamestnanosti. Od roku 2000 sa na financovaní aktívnej politiky trhu práce – na podporu zamestnania dlhodobo nezamestnaných a nezamestnaných mladých ľudí – podieľa aj štátny rozpočet. Na rok 2002 sa predpokladá použiť prostriedky štátneho rozpočtu vo výške 1 mld. Sk a s podobnou čiastkou sa ráta až do roku 2004. Bol zriadený garančný fond z ktorého sa vyplácajú peňažné náhrady miezd zamestnancom za zamestnávateľov, ktorí sa stali platobne neschopnými.

65.	Pre realizáciu Európskej stratégie zamestnanosti je pripravený vecný a časový program ďalšieho rozvoja a modernizácie verejných služieb zamestnanosti, najmä na miestnej (okresnej) úrovni, ktorého cieľom je väčšie priblíženie týchto služieb občanom, individualizácia sprostredkovania zamestnania, poradenských činností a zvýšenie odbornej pripravenosti zamestnancov verejných služieb zamestnanosti na realizáciu týchto nových úloh. Predpokladá sa aj oveľa užšia spolupráca verejných služieb zamestnanosti so sociálnymi partnermi najmä so zamestnávateľmi za účelom včasnej identifikácie potrieb najmä na miestnom trhu práce.

66.	S cieľom reagovať na meniace sa podmienky na trhu práce bol uznesením vlády SR č. 908/2000 prijatý celý súhrn opatrení, ktoré predstavujú novú stratégiu zamestnanosti SR a novú koncepciu politiky zamestnanosti. Táto nová stratégia zamestnanosti SR a nová koncepcia politiky zamestnanosti je obsahom Národného plánu zamestnanosti zameraného na zlepšenie zamestnateľnosti, rozvoj podnikania, podporu prispôsobivosti podnikov a ich zamestnancov a na posilnenie politík rovnakých príležitostí. Do realizácie opatrení je zapojený aj veľký počet subjektov (ministerstvá, sociálni partneri, profesijné organizácie, mimovládne organizácie, krajské a okresné úrady). Pripravuje sa Národný akčný plán zamestnanosti na roky 2002 – 2003, ktorý sa zameria na priority v oblasti politiky zamestnanosti a politiky trhu práce. 

67.	Dôležitým cieľom politiky zamestnanosti je zvýšenie rozsahu a účinnosti nástrojov aktívnej politiky trhu práce založenej na podpore zamestnanosti znevýhodnených skupín, rekvalifikácii a podpore tvorby pracovných miest. Vysoká nezamestnanosť spôsobuje zvýšené výdavky na pasívnu politiku trhu práce a zmenšenie podpory aktívnej politiky trhu práce. Rozsah podpory aktívnej politiky je nízky,  dosahuje 0,1 % HDP. Zámerom je zvýšiť rozsah výdavkov na celkovú politiku trhu práce v roku 2001 na približne 1,5 % HDP. Ani tento rozsah však nestačí kryť riešenie rastúcich problémov na trhu práce,  naďalej vyššia časť  výdavkov sa bude vynakladať na pasívnu politiku trhu práce.

68.	Podmienky na trhu práce, rýchle štrukturálne zmeny v hospodárstve vyžadujú zvýšiť kvalitu informácií o trhu práce. Doterajšie informačné zdroje sú viac zamerané na ponukovú stránku, na sledovanie nezamestnanosti. V krátkej dobe bude nevyhnutné doplniť informačné zdroje o ponukovú stránku a tiež o systém pravidelných viacročných projekcií potrieb trhu práce a najmä kvalifikačných potrieb.

4. 4. Administratívne reformy

69.	Prioritným cieľom administratívnych reforiem je skvalitnenie služieb pre občana. Súčasťou komplexného prístupu transformácie spoločnosti a verejnej správy pre zabezpečenie tohto cieľa je proces decentralizácie, zvyšovanie profesionality a etiky vo verejnej správe, zvýšenie kvality verejnej správy v prospech spoločnosti, rozvoj ľudských zdrojov, poskytovanie transparentných a kvalitných informácií.

70.	Rozhodujúcou administratívnou reformou tohto obdobia je reforma verejnej správy, ktorá je jednou z priorít vlády. Vláda r. 1999 prijala Stratégiu reformy verejnej správy vychádzajúcu zo súbežného pôsobenia štátnej správy a územnej samosprávy, presunu kompetencií zo štátnej správy na územnú samosprávu so zámerom znížiť výdavky na verejnú správu. Nadväzne v apríli 2000 schválila Koncepciu decentralizácie a modernizácie verejnej správy, ktorá rešpektuje princíp subsidiarity a konkurenčné prostredie, ako základné kritériá EÚ vymedzujúce reformu verejnej správy. Novela Ústavy SR z  r. 2001 vytvorila rámcové predpoklady pre vznik plnohodnotnej územnej samosprávy. Reforma verejnej správy sa uskutočňuje súčasne aj s procesom jej modernizácie.

71.	Pre uskutočnenie reformy verejnej správy a decentralizáciu právomocí je rozhodujúca činnosť orgánov verejnej správy, konanie zamestnancov verejnej správy a ich kvalifikačná i etická úroveň. Popri zásadných zmenách organizácie verejnej správy a jej decentralizácii sa vyzdvihuje úloha a zodpovednosť zamestnancov pri poskytovaní verejných služieb občanom. Vláda prijala a realizovala opatrenia na zvyšovanie kvalifikácie pracovníkov verejnej správy, zlepšenie výberu pracovníkov, podstatne zlepšila prístupnosť občanov k orgánom štátnej správy, bol prijatý zákon 211/2000 o slobodnom prístupe k informáciám o činnosti a rozhodnutiach orgánov verejnej správy a parlament r. 2001 schválil zákony o štátnej službe a verejnej službe.

72.	Reforma verejnej správy znamená zmenu inštitucionálneho usporiadania verejnej správy. Znižuje sa rozsah pôsobenia štátnej správy v území. V rámci decentralizácie sa zo štátnej správy presúva zodpovednosť, právomoci a časť financií na orgány samospráv. Bol prijatý zákon o samospráve vyšších územných celkov a zákon o voľbách do orgánov samosprávnych krajov. Tieto zákony umožnia vytvoriť druhý stupeň samosprávy na Slovensku, uskutočniť voľby do zastupiteľstiev vyšších územných celkov, aby od r. 2002 mohli začať svoju činnosť.

73.	Decentralizácia kompetencií i zodpovednosti predpokladá, že orgány samospráv budú zabezpečovať výkon verejných služieb v oblasti hospodárskej, regionálneho rozvoja a rozvoja obcí vrátane cezhraničnej spolupráce, verejných služieb, výstavby a bývania, životného prostredia vrátane územného plánovania, dopravy, vodného hospodárstva, školstva, zdravotníctva, kultúry, sociálnej pomoci, bezpečnosti a verejného poriadku. Niektoré kompetencie zostanú rozdelené medzi štátnu správu a samosprávu a výlučné kompetencie budú naďalej vykonávané štátnou správou. Presun kompetencií sa zabezpečuje legislatívne, vláda schválila návrhy zákonov o majetku vyšších územných celkov, novelu zákona o majetku obcí, novelu zákona o obecnom zriadení, v súčasnosti ich prerokúva parlament. V najbližšom období vláda prerokuje návrh zákona o presune pôsobností zo štátnych orgánov na samosprávy.

74.	V ďalších rokoch bude proces decentralizácie a modernizácie verejnej správy pokračovať. Skúsenosti s decentralizáciou verejnej správy ukážu, kde možno tento proces ešte prehĺbiť, ktoré prvky treba zmeniť a ako usporiadať najmä delené právomoci. Inštitucionálne zmeny verejnej správy sa premietajú aj do finančnej oblasti, orgánom samospráv budú zmenou zákonov prislúchať vyššie daňové a nedaňové príjmy, právomoci rozhodovať o rozvoji regiónov a obcí a tento rozvoj financovať.

75.	Reforma verejnej správy je spájaná aj s jej informatizáciou. Podstatne sa zvýši využívanie informačných technológií a elektronickej výmeny informácií, budovanie báz údajov až po rozsiahlu internetizáciu. Predpokladá sa v krátkom čase prerokovanie vládou SR programu informatizácie verejnej správy, ktorý bude nadväzovať na celkovú informatizáciu spoločnosti. Popri informatizácii sa v rámci modernizácie predpokladá zásadná zmena administratívy verejnej správy, zmenšenie počtu administratívnych úkonov, jej zjednodušenie a zlacnenie. Náklady na reformu verejnej správy sa odhadujú na 2,0 mld. Sk.

76.	Na centrálnej úrovni štátneho riadenia bol urobený audit súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v  ich pôsobnosti, ktorý navrhol viaceré zmeny a racionalizačné opatrenia. Uskutočnia sa v r.2001 a 2002 a po ich realizácii sa dosiahne efektívnejší výkon štátnej správy na centrálnej úrovni a jej zlacnenie. Doteraz realizované zmeny vyplývajúce len zo zmeny typu organizácií prinášajú úsporu odhadnutú na 350 mil. Sk.

Reforma štátnej štatistiky

77.	Úlohou štátnej štatistiky je do konca roju 2002 realizovať transformáciu podľa noriem Európskeho parlamentu prijatých do konca roku 1999. Znamená to v procese implementácie acuis zabezpečiť normatívne, vecne a obsahovo výkon štátnej štatistiky zosúladený s výkonom členských krajín. Ide hlavne o zavedenie základných princípov pri výkone štátnej štatistiky, ktorými sú nezávislosť, profesionálnosť, spoľahlivosť, objektívnosť, transparentnosť a ochrana dôverných dát. Zosúladenie z vecného hľadiska predpokladá realizáciu medzinárodne porovnateľných nástrojov, vedeckých metód štatistickej práce a vyváženosť medzi nákladmi a štatistickým zaťažením na jednej strane a prínosom na strane druhej. Obsahové zosúladenie predstavuje zavedenie systému národného účtovníctva, krátkodobých a štrukturálnych zisťovaní a špecifických zisťovaní u obyvateľstva.  

Reforma právneho systému

78.	Reforma právneho systému v SR má zabezpečiť dva základné ciele: 1./ harmonizáciu právneho systému s právom EÚ zahrňujúcu aj štandardizáciu legislatívneho, regulačného a inštitucionálneho rámca trhovej ekonomiky; 2./ zlepšenie fungovania súdnej moci tak, aby sa zabezpečila vymožiteľnosť práva. K postupu SR v harmonizácii práva s právom EÚ v niektorých oblastiach sú uvedené informácie v príslušných častiach Predvstupového ekonomického programu. K zvýšeniu úrovne vymožiteľnosti práva majú viesť opatrenia, ktoré sa priebežne realizujú v legislatívno-procesnej a v inštitucionálno - organizačnej úrovni.

79.	Zlepšenie legislatívno-procesnej stránky v súdnictve majú podporiť novely zákonov v súčasnosti posudzované v NR SR, najmä novela Občianskeho súdneho poriadku a nový Zákon o rozhodcovskom konaní. Zmeny v Občianskom súdnom poriadku, ktoré by mali platiť od 1.januára 2002 majú podporiť zrýchlenie a zefektívnenie civilného súdneho konania okrem iného odstránením prekážok postupu konania vyplývajúcim z postavenia právnických osôb, posilnením zásady kontradiktórnosti, zavedením systému neúplnej apelácie a efektívnym uplatňovaním zásady zákonného sudcu. Prijatím nového zákona o rozhodcovskom konaní sa má zabezpečiť: odbremenenie všeobecných súdov od riešenia sporov, ktoré je možné vyriešiť mimosúdne, rozšírenie rozsahu vecí riešených rozhodcami a zúženie rozsahu dôvodov pre súdne preskúmanie rozhodcovského rozsudku. Realizácia projektu "Zefektívnenie prístupu k súdnictvu" prinesie zavedenie alternatívneho, teda mimosúdneho riešenia sporov najmä pomocou mediácie.

80.	K zlepšeniu inštitucionálnej a organizačnej stránky súdnictva majú prispieť prebiehajúce aj pripravované zmeny, ktoré sú súčasťou návrhu Koncepcie stabilizácie súdnictva. V nadväznosti na zmenu Ústavy SR je aktuálne zavedenie inštitútu vyšších súdnych úradníkov a prenesenie menej kvalifikovanej agendy zo sudcov na týchto úradníkov. Rozšírenie aplikácie projektu "Súdny manažment" do postupov celého súdnictva môže prispieť k optimalizácii pracovných postupov vo vybavovaní súdnej agendy a v súdnom konaní. Vyššia efektívnosť práce súdov bude podporená aj zlepšením ich materiálneho a technického vybavenia pri zvažovaní racionálnej veľkosti a počtu súdov. Veľmi aktuálnou úlohou je personálne zabezpečenie administratívy a technické dobudovanie registrových súdov t.j. administratívne dobudovanie Obchodného registra.
   
81.	Trend posilňovania trasparentnosti rozhodovania, odstránenia klientelizmu a korupcie presadzovaný vo verejnej správe je dôležité uplatňovať aj v súdnictve. Jedným z nástrojov je uplatňovanie sudcovského kódexu určujúceho sudcovské rady ako samosprávne orgány, ktoré sa aktívne budú podieľať nielen na organizácii práce súdov, ale aj na hodnotení práce sudcov. Kódex podrobne tiež upravuje status sudcov, vrátane ich majetkových a sociálnych pomerov a účinnú disciplinárnu zodpovednosť sudcov. Protikorupčným opatrením je aj právne zakotvená povinnosť sudcov podávať majetkové priznania.

4.5 Reformy v poľnohospodárstve

82.	V poľnohospodárstve sa v poslednej dekáde uplynulého storočia uskutočnili významné štrukturálne zmeny najmä vo vlastníckych vzťahoch a vo výrobe. Odstránenie priamych dotácií potravín a liberalizácia trhu s poľnohospodárskymi produktami, priniesli zmeny v štruktúre výroby, došlo k poklesu poľnohospodárskej výroby a zmenšeniu počtu zamestnaných v poľnohospodárstve. Obnovili sa vlastnícke vzťahy a vznikli nové organizačné formy a inštitúcie poľnohospodárskeho trhu.

83.	Poľnohospodárska politika položila dôraz na stabilizáciu poľnohospodárstva a rozvoj vidieka, ako aj na jeho prípravu na vstup do EÚ. Vláda v ostatných dvoch rokoch prijala niekoľko významných dokumentov, ktorých realizácia by mala zabezpečiť dokončenie štrukturálnych zmien v poľnohospodárstve a nadväzujúcom potravinárstve, zlepšenie ich finančnej situácie, pripravenosť prevziať spoločnú poľnohospodársku politiku a prispieť k rozvoju vidieka. Zákonom 361/2000, ktorým sa zmenil zákon 240/1998  o poľnohospodárstve, sa upravilo poskytovanie prostriedkov zo štátneho rozpočtu. Politika podpory sa v najbližších rokoch priblíži systému EÚ pokiaľ ide o znevýhodnené oblasti, uplatnia sa základné prvky príslušných komoditných trhových režimov EÚ, ostatná podpora sa sústredí na realizáciu programov v oblasti modernizácie, reštrukturalizácie, ochrany životného prostredia a rozvoja vidieka.

84.	Účelovo určené finančné prostriedky z verejných zdrojov na podporu poľnohospodárstva sa doteraz sústreďovali aj v troch štátnych fondoch. V Štátnom fonde ochrany a zveľaďovania poľnohospodárskeho pôdneho fondu boli využívané na podporu zachovania a obnovu prirodzených vlastností poľnohospodárskeho pôdneho fondu. Zdrojom fondu sú predovšetkým príjmy z náhrad a odvodov za trvalé a dočasné odňatie pôdy. Hlavnou úlohou činnosti Štátneho podporného fondu poľnohospodárstva a potravinárstva bola podpora regionálnych rozvojových programov. V súvislosti s reformou štátnych fondov sa navrhuje, aby tieto fondy boli od r. 2002 integrované do rozpočtovej kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva. Používanie verejných zdrojov na činnosti zabezpečované týmito fondami sa bude v ďalších rokoch rozpočtovať programovo, pričom sa budú vyčleňovať prostriedky na dosiahnutie konkrétnych cieľov v odôvodnenom rozsahu. Štátny fond trhovej regulácie, ktorý sa zameriava na podporu výrobcov poľnohospodárskych výrobkov sa v zmysle pripraveného zákona o  podpore a  organizovaní trhu s  vybranými poľnohospodárskymi výrobkami transformuje od r. 2002 na intervenčnú agentúru kompatibilnú s podobnými inštitúciami v EÚ.

85.	Poľnohospodárska politika ostatného obdobia kladie dôraz na prípravu prevzatia spoločnej agrárnej politiky EÚ. Ide najmä o približovanie inštitucionálnej sféry k legislatíve EÚ, vybudovanie inštitúcií na organizovanie trhu a ich sfunkčnenie, implementácia schválených priorít a opatrení pre rozvoj poľnohospodárstva a vidieka v rámci programu SAPARD v súlade s cieľmi a výberovými kritériami Plánu rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR.

86.	Slovensko podporuje koncepciu multifunkčného modelu európskeho poľnohospodárstva, vymedzenú dostatočnou produkciou potravín, krmív a surovín pre priemysel, zachovaním vidieckeho prostredia a krajiny a  rozvojom sociálnej infraštruktúry v sídelnej štruktúre vidieka.

Usporiadanie pozemkového vlastníctva

87.	Urýchlenie procesu formovania konkurencieschopných agropodnikateľov prostredníctvom konsolidácie vlastníckych vzťahov k pôde a ostatnému majetku patrí medzi priority strednodobej agrárnej politiky vlády. Problematika usporiadania pozemkového vlastníctva a obnovy evidencie vlastníckych vzťahov k pôdnemu fondu v SR bola upravená zákonom č. 229/1991 Zb., o úprave vlastníckych vzťahov k pôde a inému poľnohospodárskemu majetku a zákonom č. 330/1991 Zb., o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách, zákonom č. 180/1995 Zb. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom a zákonom č. 64/1997 Zb. o užívaní pozemkov v zriadených záhradkových osadách a vysporiadaní vlastníctva v nich. Pôvodným vlastníkom, ktorých majetky prešli na štát v období rokov 1948 až 1989 bolo vydaných 197 tis. ha pozemkov, z toho bolo 121 tis. ha poľnohospodárskych pozemkov, 73 tis. ha lesov a 3 tis. ha ostatných pozemkov. Za pozemky, ktoré nebolo možné vydať, bola poskytnutá náhrada buď vo forme iných pozemkov vo vlastníctve štátu, alebo finančná náhrada. Takto na odškodnenie poskytol štát  1635 ha pozemkov a 160 mil. Sk činilo doterajšie finančné odškodnenie.
Pre umožnenie hospodárenia na pozemkoch pre vlastníkov, ktorí prejavili o užívanie záujem, hradil štát náklady spojené s vyčleňovaním pôvodných pozemkov alebo pozemkov do náhradného užívania na výmere 261 tis. ha poľnohospodárskej pôdy čo bolo spojené s objemom nákladov 200 mil. Sk.
V rámci obnovy evidencie pozemkov a právnych vzťahov k nim (registrácia vlastníckych práv), ktorá prebieha celoplošne na celom území Slovenska (predpoklad ukončenia v r. 2005), bolo do konca roku 2000 vyčerpaných 1,4 mld. Sk zo štátneho rozpočtu a práce ukončené na 40 %.

88.	Pozemkové úpravy sa zatiaľ realizovali v menšom rozsahu. Do roku 2000 (začaté v roku 1993) boli ukončené pozemkové úpravy v 10 katastrálnych územiach a rozpracované sú v 94 kat. územiach. Náklady spojené s týmito prácami predstavujú 600 mil. Sk, z toho boli ukončené práce v rozsahu 85 mil. Sk a rozpracované v objeme 200 mil. Sk.

89.	Pre usporiadanie pozemkového vlastníctva bola vypracovaná “Koncepcia usporiadania pozemkového vlastníctva” a “Organizačné zabezpečenie projektu usporiadania pozemkového vlastníctva” novelizované v roku 2000, schválené uznesením vlády č. 1023/2000. V zmysle tejto koncepcie sa uvažuje s potrebou finančných prostriedkov v objemoch:
rok			2001	2002	2003	2004
mil. Sk		846	954	920	920
Potreba finančných zdrojov do roku 2004 predstavuje čiastku 3,64 mld. Sk.

Stratégia rozvoja vidieka

90.	Významnou súčasťou štrukturálnej politiky v poľnohospodárstve sú programy rozvoja vidieka a vidieckych regiónov. Minulá absencia týchto politík sa prejavila vo výraznej diferenciácii rozvoja jednotlivých regiónov, keď znevýhodnené poľnohospodárske regióny sa podporovali hlavne v rámci pôdohospodárskej dotačnej politiky avšak neexistovala koordinácia rezortných rozvojových programov v oblasti regionálneho rozvoja a rozvoja vidieka.

91.	Medzi základné ciele stratégie rozvoja vidieka patria: zachovanie funkčnej poľnohospodárskej výroby z hľadiska daných prírodných a výrobných podmienok vo vymedzených regiónoch, zabezpečenie ekonomickej stability a dôchodkovej primeranosti poľnohospodárstva a regionálne vyváženého rozvoja, zachovanie trvalo udržateľného rozvoja vidieka, formovanie optimálnej výrobnej štruktúry podnikateľských subjektov v poľnohospodárstve vo väzbe na ich výrobné, ekologické a krajinotvorné podmienky a úlohy, vytváranie podmienok pre krajinotvornú, ekologickú a socio-demografickú stabilitu vidieckej krajiny, najmä v zaostalých a infraštrukturálne slabých regiónoch.

92.	Z týchto cieľov vychádza koncepcia rozvoja vidieka, schválená vládou SR, ktorá sa zamerala na zabezpečenie primeranej životnej úrovne a zlepšenie kvality života vidieckeho obyvateľstva, dostatok pracovných príležitostí a primeraných príjmov prostredníctvom rozvoja ekonomických aktivít v oblasti poľnohospodárstva, lesníctva, vodného hospodárstva, spracovateľského priemyslu, tradičných remesiel, služieb a turistiky, vytváranie vhodnej sociálnej klímy ako aj ochrana a tvorba zdravého životného prostredia.

93.	Prijatie Agendy 2000 umožnilo kandidátskym krajinám prijímať pomoc Európskej únie pri reštrukturalizácii poľnohospodárstva a rozvoji vidieka. V súlade s nariadeniami Európskej komisie týkajúcimi sa programu SAPARD, s princípmi trvalo udržateľného rozvoja a Európskej charty vidieckych oblastí vypracovalo Ministerstvo pôdohospodárstva SR  Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR, ktorý vláda SR schválila v novembri 1999 a ktorý má tri priority: zlepšenie poľnohospodárskeho výrobného sektora vrátane potravinárskeho priemyslu, trvalo udržateľný rozvoj vidieka a rozvoj ľudských zdrojov.
Európska komisia svojim Rozhodnutím č. C(2000)3327 finál zo dňa 17.11.2000 schválila program pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka SAPARD pre Slovenskú republiku. Na základe horeuvedeného rozhodnutia mohla byť dňa 26. marca 2001 podpísaná medzi Európskou komisiou a Slovenskou republikou Viacročná finančná dohoda a Ročná finančná dohoda k špeciálnemu predvstupovému programu pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka v Slovenskej republike.

Finančné zabezpečenie programu SAPARD pre roky 2000 – 2006 je nasledovné:

Finančné zabezpečenie	
Celkové výdavky	verejné náklady	súkromné náklady	pôžičky	
	celkom	príspevok štrukturálnych fondov (EAGGF)	národný príspevok			
rok	mil. Sk	mil. Sk	%	mil. Sk	%	%	mil. Sk	%	mil. Sk	%	mil. Sk	%	
1	2=3+10	3=5+8	4	5	6	7	8	9	10	11	12	13	
2000	1825,864	1011,700	55,41	758,775	75	41,56	252,925	25	814,164	44,59			
2001	1786,482	1010,375	56,56	757,781	75	42,42	252,594	25	776,107	43,44			
2002	1743,683	1010,375	57,94	757,781	75	43,46	252,594	25	733,308	42,06			
2003	1756,567	1010,375	57,52	757,781	75	43,14	252,594	25	746,192	42,48			
2004	1768,619	1010,375	57,13	757,781	75	42,85	252,594	25	758,244	42,87			
2005	1826,923	1010,375	55,30	757,781	75	41,48	252,594	25	816,548	44,70			
2006	1849,523	1010,375	54,63	757,781	75	40,97	252,594	25	839,148	45,37			
Celkom	12557,66	7073,951	56,33	5305,463	75	42,25	1768,488	25	5483,71	43,67			

94.	Plán rozvoja poľnohospodárstva a vidieka SR je v podobe sektorového operačného programu “Multifunkčné poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka” súčasťou Národného plánu regionálneho rozvoja Slovenskej republiky, ktorý schválila vláda SR v marci 2001.

95.	Podporu rozvoja vidieka sledujú aj opatrenia prijaté v Koncepcii agrárnej a potravinovej politiky do roku 2005. Jedným zo základných strategických zámerov koncepcie je spoluúčasť poľnohospodárstva na zachovaní a rozvoji vidieckeho prostredia a udržaní osídlenia vidieka prostredníctvom najmä:
•	zlepšenia ekonomických podmienok a stabilizácie podnikateľských subjektov v poľnohospodárstve (a potravinárstve), čo pomôže stabilizovať pracovné miesta na vidieku a udržať osídlenie vidieka,
•	podporou diverzifikácie činnosti v poľnohospodárstve smerom k nepoľnohospodárskej činnosti a rozvoju pestovania plodín na nepotravinárske účely (najmä druhotné zdroje energie) – vytváranie nových pracovných príležitostí a príjmov pre vidiecke obyvateľstvo,
•	podporou udržiavania krajiny, ekologického poľnohospodárstva a zásad šetrného využitia celého produkčného potenciálu pôd, zachovania chránených oblastí a územných systémov ekologickej stability.

Počíta sa s  podporou zo štátnych a verejných zdrojov v objeme 9 - 10 mld Sk ročne (vrátane spolufinancovania programu SAPARD).

4.6 Špecifické reformy v Slovenskej republike

Dôchodková reforma

96.	Nepriaznivý trend demografického vývoja, klesajúca pôrodnosť, predlžujúca sa stredná dĺžka života, starnutie obyvateľstva,  zhoršujúci sa pomer prispievateľov k počtu príjemcov dávok, prevyšujúca ponuka pracovných síl nad dopytom na trhu práce aj v nasledujúcich rokoch, poukazujú na neudržateľnosť súčasného sociálneho systému a v jeho rámci aj dôchodkového systému. V súčasnosti fungujúce systémy sú založené na priebežnom financovaní a udržanie ich finančnej stability vyžaduje prechod na poistný systém. Z krátkodobého hľadiska dôchodkový systém ovplyvňuje aj vysoká miera nezamestnanosti, následný pokles počtu platiteľov poistného a znižujúca sa úspešnosť výberu poistného, spôsobená najmä mierou platobnej neschopnosti ekonomických subjektov.

97.	Východiskom dôchodkovej reformy je prechod od zabezpečovacieho systému založeného na priebežnom financovaní na  poistný penzijný systém s výrazným posilnením princípu zásluhovosti a s primeranou mierou solidarity. Doba prechodu z dnešného na nový systém sa odhaduje na 20 - 25 rokov.
Poistný dôchodkový systém bude mať dve časti: základný povinný a dobrovoľný poistný systém. Základný povinný poistný systém je založený na dvoch pilieroch:
I. pilier – základný zákonný povinný pilier financovaný priebežným spôsobom a garantovaný štátom,
II. pilier – základný zákonný povinný kapitalizačný pilier, štátom kontrolovaný a garantovaný (do úrovne istiny a inflácie).
Popri základnom povinnom systéme dlhodobých dávok sa v rámci dôchodkového (penzijného) poistenia vytvoril aj doplnkový, dobrovoľný pilier dlhodobých dávok, ako III. pilier, financovaný z príspevkov zamestnancov a zamestnávateľov na konkrétne osobné účty poistencov. Vykonávajú ho už v súčasnosti štyri doplnkové dôchodkové poisťovne na základe zákona č. 123/1996 Z.z. o doplnkovom dôchodkovom poistení zamestnancov na neziskovom princípe. Na rozdiel od komerčného poistenia sa v doplnkovom dôchodkovom poistení na zisku podieľa iba poistenec, pričom sa zo zákona limituje výška správnych nákladov.

98.	Na podporu dôchodkovej reformy vláda schválila použitie prostriedkov s privatizácie vo výške 55 mld. Sk. Tieto zdroje sa majú použiť v súvislosti s vytváraním 2. kapitalizačného piliera povinného dôchodkového poistenia, ktorý bude legislatívne upravený zákonom o 2. pilieri dôchodkového poistenia s predpokladanou účinnosťou od r. 2004.

99.	Realizácia princípu univerzálnosti v sociálnom zabezpečení vyžaduje zrušiť preferencie súčasného systému ako sú: vykazovanie zamestnaní v I. a II. preferovanej pracovnej kategórii, zrušené s účinnosťou od 1.1.2000, mimoriadne poskytovanie predčasných starobných dôchodkov, zrušené k 31.12.1999, vek odchodu do dôchodku u žien diferencovaný podľa počtu vychovaných detí, záruka minimálneho dôchodku a pod.

Reforma sociálnej sféry

100.	Dôsledky hospodárskeho i demografického vývoja sa prejavujú na nestabilite jestvujúceho sociálneho systému, ktorý vychádzal z iných podmienok. Preto je nevyhnutná jeho reforma v rámci ktorej pôjde okrem zmeny dôchodkového poistenia o reformu systému sociálneho poistenia a sociálnej pomoci. Reforma má zabezpečiť dlhodobú finančnú stabilitu sociálneho systému a v jeho rámci finančnú stabilitu nemocenského, dôchodkového, doplnkového dôchodkového a úrazového poistenia.

101.	V jednotlivých častiach systému poistenia sa už uskutočnili zmeny a  pripravujú sa ďalšie. Nemocenské poistenie sa z hľadiska dĺžky trvania nemoci rozdelí na krátkodobú práceneschopnosť, hradenú zamestnávateľom, pritom sa zamestnávateľovi úmerne zníži percentuálna sadzba platieb príspevkov do fondu nemocenského poistenia, a  dlhodobú práceneschopnosť, financovanú na základe príspevkov zamestnancov, zamestnávateľov a samostatne zárobkovo činných osôb, pričom ju bude vykonávať Sociálna poisťovňa.

102.	V rámci systému sociálneho poistenia sa vytvorí aj systém úrazového poistenia ako doplnkového poistenia k dlhodobým aj krátkodobým dávkam vyplácaným zo základného povinného systému dávok sociálneho poistenia.

103.	Súčasťou transformácie sociálnej sféry je aj budovanie systému štátnej sociálnej podpory. Systém štátnej sociálnej podpory tvorí 11 štátnych sociálnych dávok, ktorými štát prispieva spravidla rodinám s nezaopatrenými deťmi na riešenie štátom uznaných životných udalostí. Transformačný proces jednorazových príspevkov sa ukončil r. 1999. V skupine opakovaných sociálnych príspevkov treba v r. 2002 prijať niektoré právne úpravy a dobudovať administratívnu štruktúru na výkon sociálnej podpory pre poberateľov jedného alebo niekoľkých príspevkov mesačne. Iba materiálne vybavenie správy agendy nepríspevkových rodinných dávok si vyžiada do r. 2004 náklady asi 250 mil. Sk.
Najrozsiahlejšie štátne sociálne dávky – prídavky na deti a rodičovský príspevok, budú v zmysle Nariadenia EHS 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnané osoby, samostatne zárobkovo činné osoby a členov ich rodín pohybujúcich sa v rámci spoločenstva a nariadenia EHS 574/72, podliehať exportu pri vstupe Slovenskej republiky do EÚ. V súlade s krátkodobými prioritami NPPA, schválenými vládou SR, sa ukončí transformácia prídavkov na deti prijatím nového zákona o prídavku na dieťa s plánovanou účinnosťou od 1.7.2002. V priebehu roku 2002, resp. 2003 sa prijatím nového zákona ukončí aj transformácia rodičovského príspevku.

104.	Zavŕšenie transformácie systému štátnej sociálnej podpory je podmienené doriešením otázky jedného platiteľa dávok, čo sa dosiahne počas rokov 2002 a 2003. Týmto platiteľom by mali byť orgány miestnej štátnej správy, čím sa zároveň naplnia strednodobé priority NPPA.

105.	V rámci transformácie sociálnej sféry platí od roku 1998 nový systém sociálnej pomoci, ako jeden zo základných pilierov sociálneho zabezpečenia, ktorý sa uplatňuje v prípade, že občan nie je zabezpečený zo systému sociálneho poistenia alebo štátnej sociálnej podpory. Legislatívny rámec Ústavou SR garantovaných sociálnych práv občanov je upravený v zákone č.195/1998 Z.z. o sociálnej pomoci. Napriek tomu, že v tejto oblasti SR nie je viazaná povinnosťou prispôsobovať svoju právnu úpravu, riešenie hmotnej a sociálnej núdze občanov je porovnateľné s obdobnými systémami sociálnej pomoci členských krajín EÚ. Táto právna norma bola v priebehu 3 rokov niekoľkokrát novelizovaná (naposledy novela zákona č.450/2000 Z.z..), pri súčasnom zachovaní jej základných princípov, štruktúry a systému. Cieľom prijatých zmien bolo zníženie výdavkovej časti štátneho rozpočtu.
Zmeny v oblasti sociálnoprávnej ochrany, sociálnej prevencie a náhradnej starostlivosti predpokladajú zvýšenie nákladov na realizáciu náhradnej starostlivosti, osobitne nákladov spojených s výkonom ústavnej výchovy v zariadeniach sociálnych služieb. Predpokladá sa ročný výdavok do r. 2015 vo výške 50 mil. Sk. Zároveň sa predpokladá zvýšenie nákladov s profesionalizáciou výkonu sociálnoprávnej ochrany, sociálnej prevencie a náhradnej starostlivosti do r. 2004 vo výške 135 mil. Sk.

106.	V nadväznosti na reformu verejnej správy sa v súčasnosti pripravuje ďalšia novela zákona o sociálnej pomoci, ktorej hlavným zámerom je prenos pôsobnosti orgánov štátnej správy v oblasti sociálnych služieb na orgány miestnej samosprávy. Okrem uvedenej zmeny sa v najbližšom období (r. 2002 - 2005) neplánuje zásadným spôsobom upraviť existujúci systém.

Zdravotná starostlivosť

107.	Reforma systému zdravotníctva vychádza zo zásady zabezpečiť dostupnosť zdravotnej starostlivosti v každom regióne Slovenska v potrebnej miere, možnosti zapojenia obyvateľov na riadení a kontrole využívania zdrojov vynakladaných na zdravotnú starostlivosť a na dosiahnutí maximálnej transparentnosti a efektívnosti využívania verejných zdrojov vynakladaných na zdravotníctvo. Súčasný systém sa ešte vyznačuje silnými prvkami centrálneho systému riadenia, najmä v oblasti poskytovania ústavnej zdravotnej starostlivosti. Preto vláda SR prijala rozhodnutie od roku 2001 urýchliť transformáciu zdravotníctva ukončením procesu privatizácie zdravotníckych zariadení a zmenou vybraných štátnych zdravotníckych zariadení ústavnej zdravotnej starostlivosti na neziskové organizácie poskytujúce všeobecneprospešné služby. V rámci reformy systému zdravotníctva dochádza k presunu ťažiska zdravotnej starostlivosti z ústavnej starostlivosti na ambulantnú formu starostlivosti a na úpravu siete zdravotníckych zariadení,  jej rozsahu, rozmiestenia a štruktúry

108.	Globálne ciele reformy zdravotníctva spolu s radom opatrení na ich realizovanie, boli schválené r. 2001. Medzi ne patria: aktívna účasť občana na starostlivosti o zdravie, vyrovnané hospodárenie zdravotníckeho systému, decentralizácia riadenia, úprava vlastníckych vzťahov, efektívnosť v informačných a komunikačných systémoch zdravotníctva a zlepšenie manažmentu ľudských zdrojov. Všetky tieto globálne ciele reformy zdravotníckeho systému sú podložené systémovými opatreniami, krátkodobými i dlhodobými, ktoré zabezpečia ich dosiahnutie. Z nich kľúčovú úlohu majú opatrenia, ktoré zvýšia efektívnosť využitia disponibilných zdrojov zdravotníckeho systému: zmeny v sieti poskytovateľov zdravotníckej starostlivosti, zmeny systému financovania zdravotníckej starostlivosti, kontrolné mechanizmy nákladov na lieky, decentralizácia riadenia a vznik profesijných samospráv spolu s transformáciou štátnych na neštátne zdravotnícke zariadenia, vytvorenie centrálneho informačného systému zdravotníctva a rozvoj elektronickej komunikácie vo vnútri systému a v jednotlivých zariadeniach.

109.	Zároveň so zmenami v organizácii poskytovateľov zdravotníckych služieb pripravujú sa aj zmeny dotýkajúce sa financovania zdravotnej starostlivosti. Popri exzistujúcom základnom zdravotnom poistení sa pripravuje zavedenie doplnkového zdravotného poistenia  a doplnkového (komerčného) zdravotného pripoistenia. Podľa pripravovaného zákona  o zdravotnom poistení sa od roku 2002 počíta tiež so zavedením poistenia rodinného typu. Pre usmerňovanie výdavkových finančných tokov v zdravotníctve sa predpokladá uplatniť dohodovacie konanie na určenie výšky úhrad za jednotlivé formy zdravotnej starostlivosti poskytovanej zo základného a doplnkového poistenia a nadväzujúce upravenie rozsahu zdravotnej starostlivosti hradenej z týchto poistení zákonom o Liečebnom poriadku. Počíta sa tiež s reguláciou ceny liekov, regulovaním výšky obchodnej marže, priebežnou reguláciou výdavkov na lieky prostredníctvom uplatňovania kategorizácie liekov a kontroly preskripcie liekov poskytovateľmi, ďalej s finančnou spoluúčasťou pacienta na úhrade liekov a so zavedením vyhodnocovania účinku lieku porovnaním jeho nákladov s jeho prínosom. Cieľom uvedených postupov je zabezpečiť vyrovnanú bilanciu príjmov a výdavkov v systéme zdravotnej starostlivosti.

110.	Náklady na vlastnú reformu zdravotnej starostlivosti sa zvýšia aj o dlhy zdravotníctva z predchádzajúcich období, ktoré dosahujú cca 12 mld. Sk (napr. zadĺženie zdravotníckych zariadení, pohľadávky lekární voči zdravotným poisťovniam, dlhy zdravotníckej poisťovne). Časť týchto dlhov sa bude riešiť vzájomnými zápočtami pohľadávok, časť odpredajom pohľadávok zdravotných poisťovní, ale aj úhradou dlhov z privatizačných príjmov. 

Reforma vzdelávania

111.	Špecifickou reformou uplatňovanou na Slovensku je aj reforma vzdelávania, ktorá má zvýšiť vzdelanosť obyvateľstva prostredníctvom postupných zmien v jednotlivých prvkoch systému vzdelávania. Bol vypracovaný a vláda v najbližšom období prerokuje Národný program výchovy a vzdelávania na najbližších 15 - 20 rokov založený na 12 pilieroch obsahujúcich štruktúrne zmeny systému vzdelávania, obsahu a modernizácie vzdelávania, jazykovej prípravy a jeho celoživotnosti. K nim patria: otvorenosť výchovy a vzdelávania Európe a svetu, rozvinutie tvorivo-humánnej výchovy, redukcia a životnejšie učivo školám, diverzifikácia spôsobov a foriem vzdelávania, decentralizácia riadenia, obnova stavovského postavenia učiteľa, finančné zabezpečenie modernizácie vyučovacieho procesu, využívanie informačných technológií, jazyková príprava a skvalitnenie odborného a celoživotného vzdelávania. Bola tiež schválená Koncepcia ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie, ktorá predpokladá zásadné reformy vysokého školstva a vysokoškolského vzdelávania prispôsobeného súčasným potrebám.

112.	Program reformy stredného a vysokoškolského vzdelávania je spätý so zvýšením výdavkov štátu na vzdelávanie, najmä na odmeňovanie učiteľov a pedagogických pracovníkov. Programy vzdelávania predpokladajú postupne zvyšovať výdavky na vzdelávanie a to z terajších 3,7 % aspoň na hranicu 4 % HDP do roku 2004, čím sa priblížime k priemernej hodnote financovania školstva v niektorých členských štátoch EÚ v súčasnosti. 

113.	Opatrenia vytýčené na realizovanie programu reformy vzdelávania do r. 2004 sú zväčša krátkodobé. Národný program výchovy a vzdelávania obsahuje celkom 21 opatrení a prekrývajú sa s úlohami dlhodobého charakteru (až do r. 2020). Do roku 2004 sa opatrenia zameriavajú na rozšírenie vyučovania viacerých jazykov na stredných školách, vytvorenie technických a materiálnych predpokladov skvalitnenia vyučovania niektorých predmetov, realizáciu nového kurikula v základných a stredných školách, prípravu vydania nových učebníc, racionalizáciu siete základných a stredných škôl. Priame náklady na realizáciu Národného programu do r. 2004 sa odhadujú vo výške 189 mil. Sk, v čom sú zahrnuté aj náklady čerpané z rozpočtov jednotlivých vzdelávacích subjektov.

114.	Koncepcia štátnej vednej a technickej politiky (do roku 2005) definuje šesť prierezových programových smerov výskumu a vývoja: budovanie informačnej spoločnosti, kvalita života – zdravie, výživa, vzdelávanie, rozvoj progresívnych technológií pre výkonnú ekonomiku, využívanie domácich surovín a zdrojov, uplatnenie progresívnych princípov výroby a premien energie a účasť spoločenských vied na rozvoji spoločnosti. Uvažuje s inštitucionálnym a účelovým financovaním. Predpokladá financovanie štátnych vedeckých programov a vznik Agentúry pre podporu vedy a techniky. Naznačuje potrebu postupného zvyšovania podielu celkových výdavkov na vedu a techniku, výdavky štátneho rozpočtu by mohli predstavovať 40% potreby,  mimorozpočtové zdroje 60 % podiel z celkových výdavkov. Pre dosiahnutie tohto cieľa je potrebné každoročne zvyšovať výdavky na vedu a techniku o 450 – 550 mil. Sk.

115.	Národný program rozvoja športu je zameraný na riešenie školskej telesnej výchovy a športu pre všetkých, výkonnostného športu, vrcholového športu a športovo-talentovanej mládeže. Financovanie športu je založené na princípe priamej a nepriamej podpory športu a na princípe nového chápania priorít štátnej politiky v oblasti športu. Cieľom nového systému financovania športu je dospieť k modelu komplexného rozvoja športových odvetví, čo znamená nadväznosť jednotlivých princípov. Programovým cieľom v oblasti priamej podpory športu je zabezpečiť plynulé financovanie úloh v súlade s aktuálnymi potrebami a sezónnosťou jednotlivých športových odvetví a postupne garantovať objem finančných prostriedkov porovnateľný s vyspelými krajinami EÚ. V oblasti nepriamej podpory je potrebné efektívnejšie využiť možné výhody, ktoré dáva súčasná legislatíva pre oblasť športu.

Krajská samospráva

116.	V rámci reformy verejnej správy sa zmení inštitucionálne usporiadanie verejnej správy, pričom sa zníži rozsah pôsobenia štátnej správy v území. Verejná správa bude zabezpečovaná štátnou správou a územnou samosprávou. Územná samospráva bude existovať v súlade s Ústavou SR v dvoch stupňoch. Prvý stupeň bude predstavovať miestna samospráva (obce a mestá) a druhý stupeň samospráva vyššieho územného celku (regionálna samospráva). Zákonom NR SR  č. 302/2001 Z.z. o samospráve vyšších územných celkov bolo schválených 8 vyšších územných celkov, t.j. symetrický model usporiadania verejnej správy s počtom 8 krajov, ktoré boli schválené už v zákone NR SR č. 221/1996 Z.z. o územnom a správnom členení SR. Podľa Koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy v štruktúre miestnej štátnej správy budú pôsobiť úrady všeobecnej štátnej správy na úrovni vyššieho územného celku a orgány špecializovanej štátnej správy, postupne bude zrušená integrovaná štátna správa, ktorá je dnes reprezentovaná okresnými a krajskými úradmi.. Návrh kompetenčného zákona je v súčasnosti v legislatívnom procese, jeho prerokovanie v NR SR sa predpokladá v septembri t.r. Vyššie územné celky s príslušnými kompetenciami a ich finančným zabezpečením sa stanú základným elementom výkonu regionálnej politiky, ktorá je nevyhnutným predpokladom riešenia regionálnych disparít a zároveň jedným z pilierov stratégie postupu integrácie Slovenska do EÚ.

Environmentálna politika

117.	Štrukturálne reformy v hospodárstve sú spojené aj so zmenou prístupu k životnému prostrediu. Rozsiahly environmentálny dlh sa môže podariť postupne vyrovnať jednak hospodárskou politikou presadzovania technologických inovácií výroby a jednak dlhodobou stratégiou ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja. Pripravuje sa Aproximačná stratégia v sektore životné prostredie, Slovensko intenzívne pokračuje v preberaní legislatívy EÚ v oblasti životného prostredia so zámerom ukončiť transpozíciu environmentálneho acquis do referenčného dátumu vstupu do EÚ. Odhad zdrojov potrebných pre financovanie tvorby a ochrany životného prostredia do r. 2004 je 44,3 mld Sk, z toho účasť verejných zdrojov je 16,4 mld Sk, programu ISPA 3,1 mld Sk a súkromné zdroje vo výške 24,7 mld Sk.

118.	Súčasťou prístupu Slovenskej republiky k ochrane životného prostredia je premietnutie princípov trvalo udržateľného rozvoja do všetkých legislatívnych a exekutívnych opatrení. Bol vypracovaný aktualizovaný Národný environmentálny akčný program SR II (NEAP II), schválený uznesením vlády č.1112/1999. Časovým horizontom NEAP II je rok 2010, niektoré opatrenia presahujú tento časový horizont. Náklady na NEAP II. do r. 2002 predstavujú 4,3 mld Sk, v období 2002-2004 dosiahnú asi 22,9 mld Sk. Prioritným cieľom je obsahové i časové dosiahnutie acquis communautaire v oblasti životného prostredia. Program NEAP II obsahuje 5 hlavných priorít.

119.	Investície potrebné pre jednotlivé sektory životného prostredia na r. 2002 - 2004 dosahujú čiastku asi 62 mld Sk, z toho ochrana ovzdušia  10,1 mld Sk, ochrana vôd 39 mld Sk, odpadové hospodárstvo 5,45 mld Sk, zostávajúce  sú investície na odstraňovanie znečistenia chemickými látkami, priemyselného znečistenia (bez technologických investícií), ochrany prírody a ďalšie.

120.	V období rokov 1999 – 2001 bol vypracovaný návrh Národnej stratégie trvalo udržateľného rozvoja. Zameriava sa na dlhodobé priority a stanovuje strategické ciele. Návrh stratégie bol predložený vláde SR na schválenie s predpokladom jej následného predloženia na schválenie NR SR.

121.	Environmentálnu politiku dopĺňa aj daňová politika. V rámci reformy daní sa predpokladá zavedenie environmentálnych daní do daňovej sústavy SR, čo je zatiaľ predmetom úvah. Bola vypracovaná a vládou schválená Koncepcia nového spôsobu financovania ochrany životného prostredia (uznesenie vlády 664/2000).

122.	Pre podporu implementácie Nariadenia EÚ č. 761/2001 umožňujúceho dobrovoľnú účasť organizácií na schéme Spoločenstva environmentálneho manažérstva a auditu, EMAS II, ako aj Nariadenia EÚ č. 1980/2000 o revidovanej schéme Spoločenstva pre oceňovanie environmentálnou značkou, ECOLABEL, sa pripravujú samostatné zákony. V marci 2001 vláda SR schválila návrh Legislatívneho zámeru zákona o systéme environmentálne orientovaného riadenia a auditu, ktorým sa zabezpečí implementácia EMAS II a súčasne schválila návrh Legislatívneho zámeru zákona o environmentálnom označovaní výrobkov, ktorým sa zabezpečí implementácia ECOLABEL-ingu (uzn. vl. č. 211/2001).

123.	Na základe rozhodnutia vlády SR (uznesenie 7/2000) ku koncepcii zavedenia monitorovacieho a informačného systému v životnom prostredí sa zavádza systém kontroly kvality v jednotlivých čiastkových monitorovacích systémoch (ČMS), akceptovateľný v krajinách EÚ. Náklady na realizáciu Komplexného monitorovacieho systému v životnom prostredí sa odhadujú na čiastku presahujúcu ročne 225 mil. Sk. Po aktualizácii ČMS, uskutočneného v roku 2000, v súčasnosti prebieha aktualizácia informačného systému monitoringu (ISM). Pokračujú práce podľa Koncepcie rezortnej časti štátneho informačného systému MŽP SR v zmysle zákona č. 261/1995 o štátnom informačnom systéme.

124.	Prebiehajú práce na štandardizácii a podávaní správ v zmysle smernice Rady 91/692/EEC o štandardizácii a racionalizácii správ o životnom prostredí. Do zákona o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (novela z r. 2000) bola zahrnutá zásada trvaloudržateľného rozvoja. Mestám aj obciam nad 2000 obyvateľov bola uložená povinnosť mať územný plán. V súčasnosti sa dokončuje a vláde SR bude predložená Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001, záväzný dokument územného a priestorového rozvoja pre všetky úrovne verejnej správy.

4.7 Regionálna politika

125.	Regionálna politika je jedným z pilierov stratégie postupu integrácie Slovenska do EÚ. Jej úlohu zdôrazňujú existujúce rozdiely v ekonomickom a sociálnom rozvoji jednotlivých regiónov. Z týchto príčin podpora a posilňovanie rozvoja menej rozvinutých alebo štrukturálnymi zmenami najviac postihnutých regiónov, patrí medzi priority hospodárskej politiky vlády. R.1999 bol schválený Integrovaný plán regionálneho a sociálneho rozvoja SR, Program finančnej podpory na rozvoj okresov s vysokou mierou nezamestnanosti (jún 2000), Zásady regionálnej politiky SR z augusta 2000 (uznesenie vlády 725/2000) a  vytváranie siete regionálnych rozvojových agentúr. Na tieto rozhodnutia vlády SR nadviazal Národný plán regionálneho rozvoja, prijatý v marci 2001 (uznesenie vlády 240/2001), ktorým sa vytvárajú podmienky na harmonizáciu regionálnej politiky Slovenska s regionálnou politikou EÚ a spoluprácu rôznych orgánov pre rozvoj regiónov.

126.	Vláda v júli 2001 schválila zákon o podpore regionálneho rozvoja SR, bol zriadený Regionálny riadiaci a monitorovací výbor a pripravuje sa vytvorenie Národného monitorovacieho výboru.

127.	Národný plán regionálneho rozvoja SR je základným programovým dokumentom uskutočňovania regionálnej politiky SR do roku 2006. Spolu s Integrovaným plánom regionálneho rozvoja a sociálneho rozvoja SR, sú základnými programovými dokumentami, ktorých úlohou je ovplyvňovať rozvoj regiónov Slovenska, odstraňovať bariéry rozvoja a realizovať rozvojové priority a stratégie s dôrazom na riešenie problémov v oblasti zamestnanosti.
Obsahuje tiež sektorové programy rozvoja regiónov, najmä využitie ľudských zdrojov, rozvoj priemyslu, poľnohospodárstva a vidieka, dopravy a telekomunikácií, bývania, cestovného ruchu a životného prostredia. Obsahuje tiež operačné programy regionálneho významu a pozdvihnutia úrovne regiónu alebo viacerých regiónov.

128.	Na základe týchto strategických dokumentov bola vytvorená Implementačná agentúra pre regionálny rozvoj s odbormi: implementačným, platieb, účtovníctva, kontroly implementačnej agentúry a manažmentu regionálneho rozvoja. Predpokladané nároky na verejné zdroje financovania programov MVRR SR r. 2002 predstavujú 4,1 mld Sk, v r. 2003 sa uvažuje s čiastkou 6,9 mld Sk a r. 2004 taktiež s čiastkou 6,9 mld Sk.

129.	Národný plán regionálneho rozvoja dopĺňa pripravený návrh zákona o podpore regionálneho rozvoja, ktorý je v legislatívnom procese. Sú v ňom premietnuté odporúčania Európskej komisie a vyjadruje aj novovytvorené podmienky prijatých zákonov o reforme verejnej správy.

130.	Spolupráca, vznikajúce väzby a činnosti v hraničných oblastiach a regiónoch umožnili vznik euroregiónov, ako formy regionálnej spolupráce a cezhraničnej integrácie. Pohraničné oblasti Slovenska spadajú takmer celé do pôsobnosti euroregiónov a prostredníctvom regionálnej politiky Slovensko podporuje činnosť týchto združení.

131.	Inštitucionálnu koordináciu regionálnej politiky zabezpečuje sieť regionálnych rozvojových agentúr. Bolo založených 18 takýchto agentúr, ktoré po dokončení reformy verejnej správy budú odbornými pracoviskami pre regionálne rozvojové programy a projekty.

132.	K zmierneniu  rozdielov hospodárskej úrovne regiónov a disparity v  nezamestnanosti by mala prispieť aj bytová politika. V riešení problémov v bytovej politike sa realizovali viaceré opatrenia, ako privatizácia obecných a družstevných bytov, deregulácia trhu s bytmi a  nehnuteľnosťami, ako aj nové formy financovania kúpy nehnuteľností. V súčasnosti vláda podporuje výstavbu nájomných bytov pre rodiny s nízkymi príjmami ako aj program obnovy bytového fondu a výstavby infraštruktúry súvisiacej s výstavbou bytov. V roku 2000 vláda prijala programy rozvoja bývania, program podpory mobility pracovnej sily (ako nástroj na riešenie regionálnej úrovne miery nezamestnanosti) a program obnovy bytového fondu. Súčasťou podpory investičnej bytovej výstavby je Štátny fond rozvoja bývania, štátna podpora v stavebnom sporení a zavedenie hypotekárnych úverov s bonifikáciou úrokov zo strany štátu.