Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona o správe daní 
(Nové znenie) 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	204  / 18 	
Počet vyhodnotených pripomienok	201 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	109  / 14 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	10  / 3 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	82  / 1 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
4 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
5 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
7 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
8 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	27 (27o,0z) 	 	 	 	
10 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
11 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	15 (6o,9z) 	 	 	 	
14 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
15 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
16 .	Národný bezpečnostný úrad 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
17 .	Podpredseda vlády SR pre vedomostnú spoločnosť, európske záležitosti, ľudské práva a menšiny 	 	 	 	x 	
18 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
19 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	 	 	 	x 	
20 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	x 	 	
21 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
22 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národná banka Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	x 	 	
24 .	Slovenský živnostenský zväz 	 	 	 	x 	
25 .	Legislatívna rada vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
26 .	Hospodárska rada vlády SR 	 	 	 	x 	
27 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
28 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Hospodárska a sociálna rada 	 	 	 	x 	
30 .	Rada vlády Slovenskej republiky pre verejnú správu 	 	 	 	x 	
31 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
32 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	23 (20o,3z) 	 	 	 	
33 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
34 .	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
35 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
36 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	19 (19o,0z) 	 	 	 	
37 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
38 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
39 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
40 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
41 .	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
42 .	Slovenská komora daňových poradcov 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
43 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
44 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
45 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	8 (7o,1z) 	 	 	 	
46 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	x 	 	
47 .	Slovenská asociácia poisťovní 	50 (50o,0z) 	 	 	 	
48 .	Sociálna poisťovňa 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
49 .	Verejnosť 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
	SPOLU	204 (186o,18z) 	0 (0o,0z) 	13 	16 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MP SR 	K § 4 ods. 1  
Odporúčame za slovo "jazyk" vložiť odkaz a v poznámke pod čiarou k tomuto odkazu uviesť zákon o štátnom jazyku. 	O 	N 	Odkaz považujeme za nadbytočný 	
MP SR 	K § 2 písm. c) tretí bod 
Za slovo "obec" odporúčame vložiť odkaz a v poznámke pod čiarou k tomuto odkazu uviesť zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Odkaz považujeme za nadbytočný 	
MP SR 	K § 27 ods. 1 
Odporúčame zvážiť možnosť predĺženia už predĺženej lehoty zo závažných dôvodov, napr. z dôvodu potreby ochrany života, zdravia, majetku a pod., resp. takéto ďalšie predĺženie podmieniť súhlasom ministerstva. 	O 	N 	V prípade uvedených skutočnosti môže daňový subjekt požiadať o odpustenie zmeškanej lehoty. 	
ÚGKK SR 	K Štvrtá časť, Štvrtá hlava, § 130 ods. 2 písm. d), Osobitná pripomienka, K vlastnému materiálu 
Štvrtá časť, Štvrtá hlava 

- v § 130 ods. 2 písm. d) žiadame odkaz pod čiarou č. 99 upraviť na znenie: 

„99) § 42 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: Predmetný odkaz je potrebné upresniť. 
 	Z 	A 	 	
ÚGKK SR 	K Druhá časť, Prvá hlava, Piaty oddiel, § 49, Osobitná pripomienka, K vlastnému materiálu 
 
Druhá časť, Prvá hlava, Piaty oddiel 
- žiadame vypustiť text § 49 ods. 3 a nahradiť ho textom „Ak správca dane uloží daňovému subjektu predbežné opatrenie, aby nenakladal s vecou alebo právami, a ide o nehnuteľnú vec alebo o vecné práva k nehnuteľnosti, oznámi správca dane vznik a zánik predbežného opatrenia príslušnej správe katastra.“ 

Odôvodnenie: Podľa navrhovaného ustanovenia sú právne úkony uzavreté v rozpore s uloženým predbežným opatrením neplatné. Týmto ustanovením tento zákon zasahuje procesným a dočasným opatrením do hmotnoprávnych dohôd účastníkov právnych úkonov. V záujme zachovania materiálnej publicity katastra nehnuteľností je potrebné v prípade, ak jeden procesný predpis zasahuje do iného procesného predpisu, mať jasne vymedzené povinnosti z tohto zásahu vyplývajúce. Zákon nemá pripúšťať rôzne výklady. Predmetné ustanovenie zasahuje do právnej istoty tretích osôb. Na účely zachovania aktuálnosti informácií vo verejnom registri katastra je nevyhnutné zásahy do práv vlastníkov ustanovené týmto zákonom oznámiť správnemu orgánu katastra priamo správcom dane. Rovnako ako vznik je potrebné oznámiť aj zánik predbežného opatrenia (ods. 5 a 6 návrhu). Na základe uvedeného správa katastra zapíše v katastrálnom operáte poznámku podľa § 38 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. Takáto poznámka bude mať právne následky prerušenia konania podľa § 31a písm. a) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 162/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov. V danom prípade tak ide o zachovanie a zvýšenie právnej istoty ako aj o absolútnu a úplnú informovanosť tretích osôb, a teda o predchádzanie prípadným podvodným konaniam vo vzťahu k manipulácii zápisov a výmazov práv k nehnuteľnostiam a zápisov poznámok. 
 	Z 	ČA 	Ustanovenie doplnené. V záujme zabezpečenia efektívnosti inštitútu predbežného opatrenia nie je možné prvú vetu § 49 ods. 3 vypustiť.  	
ÚGKK SR 	K Štvrtá časť, Štvrtá hlava, § 131 ods. 2, Osobitná pripomienka, K vlastnému materiálu 
Štvrtá časť, Štvrtá hlava 

- § 131 ods. 2 žiadame vypustiť slová „ ... a môže požiadať príslušnú správu katastra, 100) aby zverejnila dražobnú vyhlášku na svojej úradnej tabuli.“, vrátane odkazu pod čiarou č. 100. 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava neukladá povinnosť správe katastra zverejniť dražobnú vyhlášku na úradnej tabuli. Pre takéto zverejnenie poskytuje priestor i-government ako aj jednotlivé stránky iných rezortov. Toto ustanovenie by zbytočne zaťažilo orgány štátnej správy na úseku katastra nehnuteľností činnosťou ktorá nie je ich prioritou. 
 	Z 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 104 
Odsek 3 obsahuje odkaz č. 90) a odsek 4 odkazy č. 90) až 94). Označenie týchto odsekov je v rozpore s pravidlom 21 Legislatívno-technických pokynov (odkazy sa číslujú priebežne)a preto ich odporúčame prečíslovať. Tieto odkazy sú uvedené aj v ďalších ustanoveniach návrhu zákona (§ 107 ods. 1 a § 108 ods. 11) 
 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 145 ods. 7 
Odsek 7 obsahuje odkaz č. 119), pričom poznámka pod čiarou k tomuto odkazu by sa zrejme mala týkať "katastra nehnuteľností". Poznámka pod čiarou k odkazu č. 119) však obsahuje § 2 ods. 2 zákona č. 652/2004 Z. z., čo je definícia colnej správy.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 31 ods. 1 a 2 
Odkaz na poznámku pod čiarou zrejme nie je správny, keďže odkazuje na zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a z kontextu § 31 vyplýva, že by sa mal odkazovať na zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 162 
§ 162 obsahuje odkaz č. 136), avšak v návrhu zákona poznámka pod čiarou k tomuto odkazu nie je. Odporúčame ju preto doplniť a taktiež zmeniť číslo odkazu, keďže posledná poznámka k odkazu v návrhu zákona má č. 119).  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 42 ods. 3 
Odporúčame číslo "5" nahradiť slovom "päť"; ide o legislatívno-technickú pripomienku s poukazom na bod 6 Legislatívno-technických pokynov. Obdobne odporúčame nahradiť čísla slovom aj v § 150 ods. 7 a v § 152 ods. 15. 	O 	N 	Ide o uvedenie sumy. 	
ÚPV SR 	§ 15 ods. 3 a 4 
Odsek 3 písm. b) obsahuje odkaz č. 42) a odsek 4 písm. d) odkaz č. 44). Označenie týchto odsekov je v rozpore s pravidlom 21 Legislatívno-technických pokynov (odkazy sa číslujú priebežne). 
Zároveň upozorňujeme, že tieto odkazy zrejme nie sú správne, keďže v poznámkach pod čiarou k odkazom č. 42) a 44) sú uvedené zákony č. 650/2004 Z. z. a č. 215/2002 Z. z. /Napríklad poznámka pod čiarou k odkazu č. 44) by sa zrejme mala týkať "daňovej straty" a nie vymedzenia pojmu "elektronická podateľňa" - § 2 písm. y) zákona č. 215/2002 Z. z./ 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	K poznámkam pod čiarou 
Poznámky pod čiarou odporúčame zosúladiť s bodom 22 Legislatívno-technických pokynov a uvádzané právne predpisy oddeliť čiarkami /napr. poznámky k odkazom 1), 7) , 20), 38), 55), 75)/ a uvádzať ich v chronologickom poradí /napr. poznámky k odkazom 11), 18)/; ide o legislatívno-technickú pripomienku. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 18 ods. 2 
V odseku 2 odporúčame za slovo "pojednávanie" vložiť slová "alebo úkon" s poukazom na odsek 1, kde je uvedené, že správca dane spíše zápisnicu nie len o ústnom pojednávaní, ale aj o vykonaní úkonu. 	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 73 ods. 5 
Vnútorný odkaz na odsek 3 odporúčame nahradiť odkazom na odsek 4, keďže lehoty upravuje odsek 4.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	§ 152 ods. 7 
V písmene d) je odkaz č. 128), avšak v návrhu zákona poznámka pod čiarou k tomuto odkazu nie je. Odporúčame ju preto doplniť a taktiež zmeniť číslo odkazu, keďže posledná poznámka k odkazu v návrhu zákona má č. 119). 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 2 písm. m) 
Pokiaľ zákon rozlišuje správcu dane a orgán najbližšie nadriadený správcovi dane, je nesystematické, aby pojem zamestnanca správcu dane zahŕňal všetkých zamestnancov daňového riaditeľstva, čo v doterajšej praxi spôsobovalo značné aplikačné problémy. 	O 	N 	Z pripomienky nie je zrejmé, aké aplikačné problémy predmetná úprava spôsobuje. 	
GP SR 	K § 13 
Pojem daňový a colný orgán je pojem, ktorý nie je definovaný v § 2 – zákon by mal v celom texte príslušné orgány pomenúvať jedným pojmom a nie raz ako správcu dane, potom orgán bezprostredne nadriadený správcovi dane a následne colný orgán a daňový orgán, pritom ide o totožné orgány pomenúvané vždy inak.  	O 	N 	Navrhovanéá úprava je v súlade s platným právnym poriadkom SR, ktorý rozlišuje daňové orgány a colné orgány označované v návrhu zákona ako správca dane. V budúcnosti po zlúčení daňovej a colnej správy pripúšťame úpravu navrhovanú v pripomienke. 	
GP SR 	K § 11 ods. 4 
Pojem „preniesť“ nahradiť, napr. zaviazať na ich úhradu, pričom z textu musí byť nesporné, že povinnosť sa musí uložiť rozhodnutím. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 59 ods. 7 
Ide zrejme o odkaz na nesprávny odsek. Správne by malo byť ods. 6. Pojem „rozhodnutie o nezaujatosti“ navrhujeme nahradiť pojmom „rozhodnutie o zaujatosti“.  	O 	A 	 	
GP SR 	K § 62 ods. 1 
Slová „môže správca dane“ nahradiť slovom „možno“. Bez takejto úpravy bude sporné, či je iný orgán (DR SR, CR SR, MF SR) tiež povinný ukladať povinnosti rozhodnutím. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 4 ods. 2 
Pojem „neprehlási“ nahradiť iným vhodnejším pojmom, odporúčame formuláciu, napr. správca dane môže upustiť ..., s poukazom na pripomienku k § 1 naskytá sa otázka, či orgán nadriadený správcovi dane môže takto postupovať. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 2 písm. l) 
Nadväzne na pripomienku k § 1 odporúčame, aby prvostupňový i odvolací orgán boli pomenované spoločným názvom, ako je to napr. v správnom poriadku – správny orgán. 	O 	N 	Navrhovaná úprava je dostatočne jednoznačná. Pri zjednotení označovania uvedených orgánov by mohlo v praxi dôjsť k výkladovým problémom. 	
GP SR 	K § 71 ods. 5 
Navrhujeme ustanovenie vypustiť. Pokiaľ v ods. 4 je uvedené, že prvostupňový orgán zamietne odvolanie, tak môže urobiť len rozhodnutím. Pokiaľ zámerom predkladateľa bolo, aby sa rozhodnutie v tomto prípade nevydávalo, je potrebné znenie upraviť tak, aby bolo jednoznačné. Pokiaľ by sa v prípadoch podľa ods. 4 nemalo vydávať rozhodnutie, odporúčame, aby vec posudzoval odvolací orgán aj s aspektom, či takéto odvolanie neodôvodňuje využitie mimoriadneho opravného prostriedku.  	O 	N 	Neformálnosť odpověde zrýchli daňové konanie, zníži náklady správy daní, pričom mimoriadne opravné prostriedky sú prípustné. Presun rozhodovania na odvolací orgán by znamenalo neúmerné zaťaženie odvolacieho orgánu, pričom v týchto jednoznačných prípadoch môže konať aj prvostupňový orgán. 	
GP SR 	K § 132 ods. 1 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 101 citovať názov zákona (Devízový zákon). 	O 	N 	Ide o skrátenú citáciu podľa LPV SR. 	
GP SR 	K § 73 ods. 1 
Vypustiť slová „správcu dane“ - § 74 ods. 2 predpokladá, že predmetom obnovy konania môžu byť i iné rozhodnutia ako rozhodnutia správcu dane. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 25 
Pojmovo zjednotiť s § 2. 	O 	N 	Pripomienka nie je jednoznačná. 	
GP SR 	K § 66 ods. 5 
Slová „vydá rozhodnutie o neregistrácii“ nahradiť napr. slovami „žiadosť zamietne, žiadosť odmietne“, a pod. Pomenovanie negatívneho rozhodnutia sa v právnych predpisoch nepoužíva. Používa sa všeobecne pojem rozhodnutie, ktoré zahŕňa ako pozitívny tak negatívny výrok. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 2 písm. c) 
V tomto ustanovení sú označené orgány daňový úrad, colný úrad a obec. 

V návrhu zákona sa popri pojme správca dane používa aj colný úrad, daňový úrad. 

Rovnako aj Colné riaditeľstvo SR a Daňové riaditeľstvo SR sú v § 2 písm. b) označené ako orgán najbližšie nadriadený správcovi dane. Odporúčame v celom návrhu zákona pojmovo zjednotiť pomenovanie orgánov vykonávajúcich správu daní. Tým sa odstráni doterajšie rozlišovanie medzi správcom dane a orgánom nadriadeným správcovi dane, pretože to spôsobuje v praxi veľa problémov a vyžaduje vždy osobitne zákonnú úpravu pre konanie správcu dane a orgánu nadriadeného správcovi dane, napr. vzťah základných zásad konania aj na odvolacie konanie. 	O 	N 	Navrhovaná úprava je dostatočne jednoznačná. Pri zjednotení označovania uvedených orgánov by mohlo v praxi dôjsť k výkladovým problémom. 	
GP SR 	K § 77 
Odporúčame v ods. 3 v prvej vete slová „daňového preplatok“ nahradiť slovami „daňový preplatok“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 158 ods. 1 a 2 
V týchto ustanoveniach sa používa pojem „publikačný orgán“. Odporúčame upresniť. Domnievame sa, že v daných prípadoch ide o Finančného spravodajcu, ktorého vydáva MF SR. 	O 	N 	Ide o bežnú aplikačnú prax v normotvorbe MF SR. 	
GP SR 	K § 36 ods. 6 
Odporúčame upraviť tak, aby nevznikali pochybnosti, či daňové riaditeľstvo a colné riaditeľstvo sú oprávnené vykonať miestne zisťovanie, z ods. 1 vyplýva oprávnenie len pre správcu dane. Znenie ods. 6 samo osebe neoprávňuje uvedené orgány na vykonanie miestneho zisťovania. 	O 	N 	Z ustanovenia jednoznačne vyplýva, že miestne zisťovanie môžu vykonávať aj DR SR a CR SR. 	
GP SR 	K § 37 
Pokiaľ má mať aj orgán nadriadený správcovi dane oprávnenie vykonávať miestne zisťovanie, potom to je potrebné upraviť aj v § 37. 	O 	N 	Z ustanovenia § 36 je jednoznačné, že DR SR a CR SR budú môcť vykonávať miestne zisťovanie podľa 2. oddielu 2. časti zákona. 	
GP SR 	K § 1 
Odporúčame ustanovenie doplniť o ods. 3, v ktorom by sa vymenovali orgány, ktoré postupujú podľa tohto zákona, napr. daňové orgány, ďalšie orgány štátnej správy, pokiaľ sú vecne príslušné na správu dane. 	O 	N 	Vecnú príslušnosť orgánov štátnej správy v oblasti daní určujú osobitné predpisy. (zákon o daňových orgánoch, zákon o orgánoch štátnej správy v colníctve, hmotnoprávne daňové zákony) 	
GP SR 	K § 2 písm. a) 
Odporúčame výstižnejšiu a presnejšiu definíciu správy dane, pretože v ďalšom texte zákona sa s týmto pojmom spája celý rad práv i povinností. V praxi vznikajú problémy pri posudzovaní, ktorá procesná norma sa vzťahuje na posudzovaný právny vzťah. 	O 	N 	Navrhovaná definícia správy daní je dostatočne jednoznačná. 	
GP SR 	K § 62 ods. 2 
Slová „správcom dane“ nahradiť slovami „príslušným orgánom“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 11 ods. 5 
Vzhľadom na to, že povinnosť možno uložiť len rozhodnutím, potom je ods. 5 nadbytočný, lebo každá právoplatne uložená povinnosť je vymáhateľná v exekučnom konaní. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 72 ods. 6 
Odporúčame ustanovenie ako nadbytočné vypustiť vzhľadom na všeobecné ustanovenie o náležitostiach rozhodnutia § 62 ods. 5. Vzhľadom na všeobecné pravidlo upravené v § 62 ods. 5, osobitnú úpravu vyžadujú len odchylné prípady, teda napr. v prípade, ak sa odvolaniu vyhovie v celom rozsahu, rozhodnutie nemusí obsahovať odôvodnenie. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 72 ods. 8 
Odporúčame ustanovenie formulačne upraviť – predkladateľ mal na mysli asi neprípustné odvolanie podané podľa ods. 7. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 11 ods. 3 
Odporúčame upresniť 15-dňovú lehotu – začiatok jej plynutia. 	O 	N 	Podľa návrhu zákona je začiatok plynutia lehoty je odo dňa uplatnenia nároku. 	
GP SR 	K § 62 ods. 3 písm. e) 
Slová „opravného prostriedku“ nahradiť slovom „odvolania (rozkladu)“. Podľa navrhovaného znenia bude musieť rozhodnutie obsahovať poučenie o všetkých opravných prostriedkoch uvedených v treťom oddiele navrhovaného zákona. 

Nadväzne rovnako potom upraviť i ods. 6, 7 a 8. 	O 	ČA 	V odseku 8 je potrebné ponechať pojem opravné prostriedky vzhľadom na to, že ide o všeobecné ustanovenie vo vzťahu k opravným prostriedkom. 	
GP SR 	K § 12 ods. 4 
Ide o všeobecné ustanovenie, ktoré by malo byť aplikovateľné na všetky daňové orgány, nie len na správcu dane, poukazujeme na ods. 8, kde je pojem „príslušný orgán“. 	O 	A 	 	
GP SR 	K § 18 
Pojmovo zjednotiť – podľa ods. 1 zápisnicu spisuje len správca dane a následne v ods. 4, 5, 6 a 7 sa používa pojem príslušný orgán. 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 25  
V odseku 12 nahradiť odkazy 32 a 34 odkazmi s novým poradovým číslom a v poznámkach pod čiarou k nim citovať zákony, ktorými boli príslušné orgány štátnej správy zriadené. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 30 
V odseku 2 odporúčam takto preformulovať prvú vetu: „Ak nebola fyzická osoba, ktorej má byť písomnosť doručená do vlastných rúk zastihnutá, hoci sa v mieste doručenia zdržuje, upovedomí ju doručovateľ vhodným spôsobom, že písomnosť príde doručiť znovu v určený deň a hodinu. 

Odôvodnenie: 
Navrhujem, aby pri neúspešnom pokuse o doručenie písomnosti do vlastných rúk bolo, tak ako je tomu i v súčasnosti, povinnosťou doručovateľa zistiť, či sa adresát v mieste doručovania zdržuje, vykonať opakovaný pokus o doručenie a až potom pristúpiť k náhradnému doručeniu. Tento postup predpokladá aj návrh § 34, podľa ktorého sa písomnosť doručí verejnou vyhláškou, ak sa adresát v mieste doručovania nezdržuje. 
 	O 	N 	Z aplikačnej praxe vyplýva, že doručovateľ nemá dostatočné možnosti na overovanie skutočnosti, či sa adresát na mieste doručenia zdržiava alebo nie.  	
MPSVR SR 	K § 97  
V odseku 4 písm. a) slovo „pomoc“ v celom texte ustanovenia nahradiť slovom „službux)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu X znie : „X) § 74 ods. 7 písm. g) zákona č. 448/2008 Z.z.“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 115 
V odseku 2 písm. e) nad slovo „postihnutia“ umiestniť odkaz na § 19 zákona č. 447/2008 Z.z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov ( v stanovisku označovaný ako odkaz Z ). 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 97 
V odseku 4 žiadam takto preformulovať písmeno d): „d) peňažné príspevky na kompenzáciu poskytované podľa osobitného predpisuz),“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu Z znie: „Z) § 19 zákona č. 447/2008 Z.z. o peňažných príspevkoch na kompenzáciu ťažkého zdravotného postihnutia a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 72 
V odseku 1 slovo „zvolenej“ nahradiť slovom „ustanovenej“ alebo slovom „určenej“. 

Odôvodnenie: 
Minister financií Slovenskej republiky nevolí, ale ustanovuje ( určuje ) členov osobitnej komisie, na základe odporúčaní ktorej rozhoduje v odvolacom konaní. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 97 
V odseku 4 písm. b) slová „za starostlivosť v zariadení sociálnych služieb podľa osobitného predpisu,) ak daňový dlžník platí úhradu za starostlivosť v zariadení sociálnych služieb“ nahradiť slovami „za sociálne služby podľa osobitného predpisuy), ak daňový dlžník platí úhradu za sociálne služby“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu Y znie: „Y) § 73 ods. 1 až 7 zákona č. 448/2008 Z.z.“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	Všeobecne k odkazom a poznámkam pod čiarou  
Poznámky pod čiarou v celom texte predloženého materiálu sú nepresné alebo úplne zmätočné, a nie vždy odkazujú na právne predpisy súvisiace s upravovanou problematikou ( napr. v súvislosti s odškodňovaním pracovných úrazov a chorôb z povolania sa odkazuje na zákon o cenných papieroch, pri odkaze na Sociálnu poisťovňu sa cituje zákon o konkurze a reštrukturalizácii a pod. ). Taktiež v prípadoch, keď by sa mal opakovať odkaz na právny predpis už citovaný v poznámke pod čiarou, obsahuje návrh zákona odkaz s iným ( novým ) poradovým číslom. Navrhujem preto upraviť označovanie odkazov, vrátane doplnenia chýbajúcich poradových čísel v prípade niektorých odkazov a v poznámkach pod čiarou citovať právne predpisy upravujúce súvisiacu problematiku. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 114 
Odkaz 100 nahradiť odkazom s novým poradovým číslom a poznámke pod čiarou k tomuto odkazu uviesť aj odkaz na § 92 ods. 11 zákona č. 448/2008 Z.z. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 43 
V odseku 5 písm. b) za slovo „subjekt“ doplniť slovo „žiada“. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 104 
V odseku 3 slová „za starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb“ nahradiť v celom texte ustanovenia slovami „za sociálne služby“. 

V odseku 3 odkaz 90 nad slovami „osobitného predpisu“ nahradiť odkazom s novým poradovým číslom a v poznámke pod čiarou k tomuto odkazu uviesť citáciu „§ 73 ods. 1 až 7 a 74 ods. 7 písm. g) zákona č. 448/2008 Z.z.“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 107 
V odseku 1 slová „dávka sociálnej pomoci alebo peňažný príspevok na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a peňažný príspevok za opatrovanie poskytovaný podľa osobitného predpisu,90)“ nahradiť slovami „peňažné príspevky na kompenzáciu poskytované podľa osobitného predpisu,z)“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 104 
V odseku 1 slová „podpory v nezamestnanosti“ nahradiť slovami „dávky v nezamestnanosti“. 

Odôvodnenie: 
Zjednotenie terminológie návrhu zákona so zákonom č. 461/2003 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov [napr. § 260 ods. 2 písm. h)]. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 104 
V odseku 4 slová „dávka sociálnej pomoci alebo peňažný príspevok na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a peňažný príspevok za opatrovanie poskytovaný podľa osobitného predpisu,90)“ nahradiť slovami „peňažné príspevky na kompenzáciu poskytované podľa osobitného predpisu,z)“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MPSVR SR 	K § 108 
V odseku 11 slová „dávka sociálnej pomoci alebo peňažný príspevok na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a peňažný príspevok za opatrovanie poskytovaný podľa osobitného predpisu,90)“ nahradiť slovami „peňažné príspevky na kompenzáciu poskytované podľa osobitného predpisu,z)“. 

Túto pripomienku považujem za zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
NBÚ 	6. K § 33  

"Doručovanie mimo územia Slovenskej republiky" zrejme upravuje iba doručovanie mimo elektronických prostriedkov. V § 31 ods. 3 sa pritom uvádza, že elektronicky sa komunikuje so subjektom, ktorý o to požiada, teda malo by sa to týkať aj subjektov mimo SR. Ak daňový subjekt s adresou mimo územie SR, ktorý nemá zástupcu podľa §8, požiada o elektronickú komunikáciu s daňovým úradom, znamená znenie v § 33, že mu to nebude umožnené. 

Navrhujeme doplniť v § 33 nový odsek, v ktorom sa upresní, že sa jedná o komunikáciu so subjektami, ktoré nespadajú do §31 ods. 3. 

Ak je ale zámerom, aby to subjektu nebolo umožnené, odporúčame doplniť text v § 31 alebo v § 33: „Pre daňový subjekt, ktorý má sídlo alebo bydlisko na území európskeho spoločenstva mimo územia Slovenskej republiky, nebude doručovanie prebiehať elektronickými prostriedkami.“ 

Odôvodnenie: Nakoľko v praxi môže dôjsť k nejasnostiam ohľadom doručovania do zahraničia v súvislosti s elektronickými prostriedkami, odporúčame zvážiť navrhovanú úpravu. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	1. K § 2 písm. l) 

V § 2 písmeno l) navrhujeme za slovo „dane“ vložiť slovo „je“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka 
 	O 	N 	Nemožno akceptovať vzhľadom napredvetie ustanovenia 	
NBÚ 	3. K § 13 písm. a) 

Chýba číslo príslušného odkazu pod čiarou na osobitný predpis, inak je okrúhla zátvorka zbytočná. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	2. K § 10 ods. 6 

V § 10 odsek 6 odporúčame písmeno „r“ premenovať na písmeno „q“ a zmeniť aj všetky následné písmená v správnom abecednom poradí končiac písmenom „af“. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K doložke finančných vplyvov 

V rámci doložky finančných vplyvov si dovoľujem upozorniť na nasledujúce skutočnosti : 

1. Je vyčíslená úspora na údržbu súčasných informačných systémov, pričom sa neuvádzajú náklady na údržbu nových informačných systémov. 

2. Zníženie nákladov na kancelársky materiál je opodstatnené, sotva sa však dá hovoriť o znížení nákladov na energie, údržbu systému a dopravných nákladov v štátnej správe. 

 	O 	A 	 	
NBÚ 	5. V § 32 ods. 3 

Odporúčame slovo „uverejní“ zmeniť na „zverejňuje“, nakoľko sa predmetné podrobnosti môžu časom meniť a príslušné riaditeľstvá a ministerstvo musia platné znenie zverejňovať. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	4. K § 31 ods. 1 a 2 

V uvedených odsekoch k danému ustanoveniu o elektronickom doručovaní navrhujeme zmeniť nesprávny odkaz 41) na poznámku pod čiarou na odkaz 33) na poznámku pod čiarou, kde je uvedený zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
KOZ SR 	Pripomienkové konanie k materiálu č. MF/17455/2009-71 

Týmto oznamujeme, že KOZ SR nemá pripomienky k Návrhu zákona o správe daní. 

 	O 	A 	 	
AZZZ SR 	 
AZZZ SR odporúča návrh prerokovať v HSR SR. 	O 	A 	 	
NBS 	 
A. Všeobecné pripomienky 

1. V celom návrhu zákona je potrebné zjednotiť písanie slov „peniaze v hotovosti“ [použité sú najmä v § 111 ods. 6 úvodnej vete a § 128 ods. 8] a slov „hotové peniaze“ [použité sú najmä v § 86 ods. 3, § 96 ods. 1 písm. d), § 115 ods. 2 písm. h), § 125 v nadpise a odsekoch 1 a 2 a § 147 ods. 4 písm. c)]. Pritom odporúčame v návrhu zákona používať slová „peniaze v hotovosti“. 
2. V celom návrhu zákona je potrebné doplniť na konci relevantných viet číslo odkazu na osobitné predpisy, vrátane poznámky pod čiarou, najmä v § 43 ods. 5 písm. b), § 44 ods. 2 písm. d), § 77 ods. 2, § 152 ods. 5 a 6. 
3. V celom návrhu zákona je potrebné dodržať poradie číslovania odkazov, napríklad v § 22 ods. 3 je odkaz 38 a v § 24 nasledujú odkazy 36 a 37. 

B. K jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona 

1. V § 1 ods. 1 je na konci potrebné bodku hradiť bodkočiarkou a pripojiť tieto slová: „tento zákon sa vzťahuje aj na správu poplatku podľa osobitného zákona, ak tak ustanoví tento osobitný zákon.“ 
Odôvodnenie: 
Všeobecný predpis o správe daní a poplatkov (ktorým sa stane pripravovaný zákon o správe daní) sa vzťahuje aj na konanie vo veciach niektorých poplatkov, napríklad na konanie vo veciach miestneho poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady sa vzťahuje na základe § 102 zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady. Túto skutočnosť je potrebné zohľadniť v ustanovení § 1 ods. 1 pripravovaného zákona o správe daní tak, že na konci § 1 ods. 1 návrhu zákona je potrebné bodku hradiť bodkočiarkou a pripojiť tieto slová: „tento zákon sa vzťahuje aj na správu poplatku podľa osobitného zákona, ak tak ustanoví tento osobitný zákon“. 

2. V § 1 ods. 2 je potrebné slová „osobitné predpisy1)“ nahradiť slovami „osobitné predpisy o daniach.1)“ 
Súčasne v poznámke pod čiarou k odkazu 1 odporúčame výpočet právnych predpisov začať slovom „Napríklad“, prípadne dať každý právny predpis do nového riadku. 

3. Do § 10 ods. 6 je potrebné vložiť nové (ďalšie) písmeno, ktoré bude znieť takto: 
„x) Národnej banke Slovenska na účely výkonu dohľadu podľa osobitných predpisovxx).“. 
Zároveň je potrebné zaviesť novú poznámku pod čiarou, ktorá bude znieť: 
„xx) Napríklad zákon č. 747/2004 Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Súčasne je potrebné doterajšie poznámky pod čiarou prečíslovať. 
Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú pripomienku. 
Odôvodnenie: 
Navrhnuté doplnenie § 10 ods. 6 o nové ustanovenie, ktorým sa „prelamuje“ daňové tajomstvo vo vzťahu k Národnej banke Slovenska na účely ňou vykonávaného dohľadu, je nevyhnutné v záujme zdokonalenia legislatívnych predpokladov na účinnejší a efektívnejší výkon dohľadu zvereného Národnej banke Slovenska (dohľadu nad finančným trhom, devízového dohľadu, dohľadu nad spracovateľmi bankoviek a mincí a dohľadu nad platobným stykom a platobnými systémami). Pritom komplexné vytvorenie a zdokonalenia legislatívnych predpokladov na účinný a efektívny výkon dohľadu (vrátane prelomenia daňového tajomstva) je potrebné nielen vo všeobecnosti, ale je to tiež potrebné na zabezpečenia plnenia cieľa dohľadu, ktorým je prispievať k bezpečnému a zdravému fungovaniu finančného trhu v záujme udržiavania dôveryhodnosti finančného trhu, rešpektovania pravidiel hospodárskej súťaže a v neposlednom rade aj v záujme ochrany záujmov klientov dohliadaných subjektov. 

4. V poznámke pod čiarou k odkazu 38 navrhujeme pred slová „Zákon č. 80/1997 Z. z. v znení neskorších predpisov“ doplniť bližšiu špecifikáciu ustanovení tohto zákona, ktoré ustanovujú povinnosť oznamovať údaje Exportno-importnej banky Slovenskej republiky daňovému úradu. 

5. V § 31ods. 1 a 2 na konci je nad slovom „predpisu41)“ nesprávny odkaz 41 na právnu normu, a preto je potrebné slovo a odkaz „predpisu41)“ nahradiť slovom a odkazom „predpisu.33)“. 

6. V § 43 ods. 5 písm. b) je potrebné za slovo „subjekt“ vložiť slovo „žiada“. 

7 V § 56 ods. 5 navrhujeme nad slová „Európskej centrálnej banky“ umiestniť nový odkaz xx) na poznámku pod čiarou. 
Zároveň je potrebné zaviesť novú poznámku pod čiarou, ktorá bude znieť: 
„xx) § 17 ods. 1 zákona č. 659/2007 Z. z. o zavedení meny euro v Slovenskej republike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 397/2008 Z. z.“. 
Súčasne bude potrebné doterajšie poznámky pod čiarou prečíslovať. 

8. V § 77 ods. 4 je potrebné slová „odseku 4“ nahradiť slovami „odseku 3“. 

9. V poznámke pod čiarou k odkazu 55 navrhujeme doplniť aj slová „Zákon č. 222/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov“, a to preto, lebo režim nadmerného odpočtu upravuje predmetný zákon. 

10. V § 84 ods. 1 prvej vete je potrebné za slovo „dlžníka“ a za slovo „v likvidácii“ umiestniť čiarky. 

11. V § 117 ods. 3 je potrebné slovo „stanovenej“ nahradiť slovom „ustanovenej“. 

12. V § 120 ods. 1 je zavedená na fyzickú osobu a právnickú osobu legislatívna skratka „dražiteľ“ Rovnaká legislatívna skratka „dražiteľ“ je však zavedená aj v § 132 ods. 1, ale na iné subjekty. Z tohto dôvodu je potrebné urobiť úpravy, ktorými sa zosúladia ustanovenia § 120 ods. 1 a § 132 ods. 1. 

13. V § 127 ods. 1 je potrebné urobiť gramatickú opravu tak, že za slovo „predpisu76)“ je potrebné umiestniť čiarku a slovo „zaregistrovať“ nahradiť slovom „zaregistrovala“. 

14. V § 141 ods. 1 je potrebné slová „stanoveného na konanie“ nahradiť slovami „určeného na konanie“. 

15. V § 150 ods. 8 je potrebné slová „podľa § 77 ods. 4“ nahradiť slovami „podľa § 77 ods. 3“. 

16. V § 159 je potrebné slová „na desiatky eurocentov nadol“ nahradiť slovami „na najbližšiu desiatku eurocentov nadol“. 

17. V § 161 na konci vety je potrebné umiestniť (doplniť) číslo odkazu na všeobecný predpis o správnom konaní. 

 	Z 	ČA 	K časti A "Všeobecné pripomienky": 1. A, 2.A, 3.A 
K časti B "K jednotlivým ustanoveniam..": 1.N - na účely správy daní sa pod pojmom daň rozumie aj miestny poplatok, 2. N - pojem osobitné predpisy je používaný v celom texte zákona, poznámka pod čiarou je používaná v súlade s LPV SR, 3. A, 4. A, 5.A, 6. A,7. A, 8. A, 9. N- poznámka pod čiarou sa vzťahuje iba na spotrebné dane, 10. A, 11.A, 12. A, 13.A , 14. A, 15.A, 16. N - Uvedená formulácia je zaužívaná v právnych predpisoch MF SR, 17. A  	
MV SR 	K § 112 ods. 4 
17. V § 112 ods. 4 tretej vete odporúčame za slovo „zboru“ vložiť nový odkaz na poznámku pod čiarou. Poznámka pod čiarou bude znieť: 
„xy) § 73 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 24 ods. 3 
3. V § 24 ods. 3 nad slovom „mlčanlivosti“ chýba číslo odkazu na osobitný zákon a poznámka pod čiarou. 	O 	A 	Chyba bola spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
MV SR 	K § 10 
2. K § 10: V odseku 3 písm. n) žiadame vypustiť slová „krajskému úradu a“. S účinnosťou od 1. 10. 2007 boli krajské úrady zrušené zákonom č. 254/2007 Z. z. o zrušení krajský úradov a o zmene a doplnení zákona č. 515/2003 Z. z. o krajských úradoch a obvodných úradoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 263/2006 Z. z.. 
V odseku 6 písm. b) žiadame vypustiť slová „obvodným úradom v sídle kraja“, pokiaľ sa uvedené ustanovenie bude týkať všetkých obvodných úradov v riadiacej pôsobnosti ministerstva vnútra a doplniť číslo k odkazu na osobitný právny predpis. 
Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K § 43 ods. 5 písm. b) 
7. V § 43 ods. 5 písm. b) odporúčame za slovo „subjekt“ vložiť slovo „žiadal“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 158 ods. 1 
21. V § 158 ods. 1 za slovami „Zbierke zákonov“ je potrebné doplniť slová „Slovenskej republiky“, pretože ide o legislatívnu skratku zavedenú v § 1 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z. z. o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov na jeho účely. 	O 	A 	 	
MV SR 	Pripomienka č. 23  
23. V prechodných ustanoveniach odporúčame vysporiadať sa s pojmom doterajšieho „daňového identifikačného čísla“, ktorý predložený návrh zákona už nepoužíva. Odporúčame zvážiť opodstatnenosť prideľovania osobitného registračného čísla pri registrácii a jeho následného používania v praxi, keďže všetky daňové subjekty už osobitné identifikátory majú (IČO, rodné číslo). 	O 	N 	Prechodné ustanovenie bude doplnené po úprave prideľovania identifikačného čísla pri registrácii v hmotnoprávnych daňových predpisoch.  	
MV SR 	K § 52 ods. 1 
9. K § 52 ods. 1: Odkaz nad slovom „registrovaný“ by mal mať číslo 52 a odkaz 52 nad slovom „predpisu“ 53. Zároveň je potrebné doplniť tieto odkazy na osobitné zákony aj do poznámok pod čiarou a odkazy 53 (v § 56 ods. 2) a nasl. prečíslovať. 
Upozorňujeme, že v navrhovanom texte je pri viacerých ustanoveniach (napríklad § 10, 13, 22 a ďalšie návrhu zákona) nad slovom alebo na konci umiestnená okrúhla zátvorka bez číselného označenia odkazu na poznámku pod čiarou a zároveň v poznámkach pod čiarou nie sú citované právne predpisy. 
 	O 	A 	Chyba spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
MV SR 	K § 161  
22. V § 161 nad slovom „konaní“ chýba číslo odkazu na zákon o správnom konaní a poznámka pod čiarou. 	O 	A 	Chyba bola spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
MV SR 	K § 51 ods. 1 písm. b) 
8. V § 51 ods. 1 písm. b) odporúčame bodkočiarku na konci nahradiť čiarkou. 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 58 ods. 4  
10. V § 58 ods. 4 odporúčame slová „môže v konaní konať“ nahradiť slovami „v konaní koná“. Ide o legislatívnu úpravu textu.  	O 	A 	 	
MV SR 	K § 127 ods. 1 
18. V § 127 ods. 1 odporúčame slová „dá príkaz“ nahradiť slovom „prikáže“ a slová „aby registroval“ slovom „registrovať“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 148 ods. 1 písm. c) a ods. 2 písm. a) 
19. V § 148 ods. 1 písm. c) a ods. 2 písm. a) odporúčame zjednotiť používanie slova „zomrel, zomrela“.  	O 	A 	 	
MV SR 	K § 66 ods. 1 
11. V § 66 ods. 1 odporúčame doplniť lehotu, v ktorej je daňový subjekt povinný požiadať o registráciu. 
V odseku 1 písm. a) bode 7 a písm. b) bode 5 žiadame navrhovaný text nahradiť slovami „predmety podnikania“, lebo v čase registrácie daňový subjekt nevie s určitosťou vyjadriť, ktoré predmety podnikania bude v prevažnej miere vykonávať, keďže situácia na trhu sa mení. 
 	O 	N 	Lehoty na registráciu upravujú hmotnoprávne predpisy.Určenie predmetu prevažujúcej činnosti je potrebné pre tvorbu štátnej politiky v oblasti daní. 	
MV SR 	K § 66  
13. V § 66 žiadame doplniť oznamovanie zmien prostredníctvom jednotných kontaktných miest. Daňový subjekt plní oznámenie podľa odseku 8 na jednotnom kontaktnom mieste, ak je to v súvislosti a v rozsahu oznamovaných zmien podľa osobitného zákona (taktiež v súlade s návrhom zákona o službách na vnútornom trhu). 	O 	ČA 	Pripomienka bola zapracovaná do zákona s tým, že daňový subjekt môže oznamovať zmeny prostrednictvom jednotného kontaktného miesta. 	
MV SR 	K § 79 ods. 1 
14. V § 79 ods. 1 predposlednej vete nad slovom „predpisu“ chýba číslo odkazu na osobitný zákon a poznámka pod čiarou. 	O 	A 	Chyba bola spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
MV SR 	K § 25 ods. 5 
4. § 25 ods. 5 je v rozpore s § 4 ods. 1 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 154/1994 Z. z. o matrikách v znení neskorších predpisov, a preto ho žiadame naformulovať takto: „(5) Obec, v hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave a v meste Košiciach mestská časť, ktorá je príslušná na vedenie matrík, je povinná oznámiť správcovi dane oznámenia o úmrtiach.“. 
Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	A 	 	
MV SR 	K § 33 ods. 1 
5. K § 33 ods. 1: Vzhľadom na § 6 ods. 1 odporúčame vymedziť pojem „bydlisko“ v § 2. 	O 	N 	Pojem bydlisko je použitý ako synonymum k pojmu trvalý pobyt pre osoby, ktoré majú bydlisko mimo územia SR  	
MV SR 	K § 50 ods. 3 
6. V § 50 ods. 3 odporúčame vzhľadom na začiatok vety slová na konci „zrušiť alebo zmeniť“ nahradiť slovami „zmeniť alebo zrušiť“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 151  
20. V § 151 odporúčame v súvislosti s pripomienkou uvedenou v bode 17 navrhovaný odkaz na poznámku pod čiarou 111) prečíslovať na xy) a poznámku pod čiarou k odkazu 111) vypustiť. 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 66 ods. 10 
12. K § 66 ods. 10: Žiadame možnosť fakultatívnej registrácie prostredníctvom jednotného kontaktného miesta nahradiť obligatórnou povinnosťou (v súlade s návrhom zákona o službách na vnútornom trhu). Súčasne požadujeme ponechať doterajšiu výnimku z používania tlačív, t.j. doplniť text, že použitie tlačiva podľa odseku 1 sa nevyžaduje. 
Ďalej upozorňujeme, že odkaz 54 v poznámke pod čiarou je na nesprávne ustanovenie živnostenského zákona. Správne má byť uvedený § 66ba ods. 3 písm. b). 
Pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
 	Z 	N 	Registrácia na daň z príjmu bude upravená v zákone o dani z príjmov ku dňu účinnosti tohto zákona. V tejto súvislosti bude riešená aj možnosť registrovať sa na daň z príjmov prostredníctvom jednotného kontaktného miesta.  	
MV SR 	K § 83 ods. 1 
16. V § 83 ods. 1 druhej vete odporúčame za slová „§ 78“ vložiť čiarku. 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 6 ods. 2 
1. V § 6 ods. 2 odporúčame riešiť miestnu príslušnosť aj pre podnik zahraničnej osoby (§ 21 ods. 3 Obchodného zákonníka). 	O 	A 	 	
MV SR 	K § 82 ods. 1 
15. V § 82 ods. 1 odporúčame vypustiť písmeno c). Po zániku daňového subjektu by mal uhradiť daňový nedoplatok štatutárny orgán zanikajúceho daňového subjektu. Cieľom navrhovanej úpravy je zamedziť úmyselnému zániku daňového subjektu. 	O 	N 	Určenie zodpovednosti štatutárnych orgánov za záväzky právnických osôb nie je predmetom navrhovaného zákona. 	
MŠ SR 	Všeobecná 
Je potrebné poznámky pod čiarou k odkazom 1,7,8,20,55,58,61,75 a 89 zosúladiť s bodom 22 prílohy č. 2 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky ("Text v poznámke pod čiarou sa považuje za vetu, preto sa začína veľkým písmenom a končí sa bodkou."). 
Poznámku pod čiarou k odkazu 45 je potrebné zosúladiť s bodmi3 a 4 prílohy č. 1b k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 10 
V § 10 ods. 6 písm. n) odporúčame vypustiť slová „krajskému úradu a“ z dôvodu, že krajské úrady boli zrušené zákonom č. 254/2007 Z. z. o zrušení krajských úradov a o zmene a doplnení zákona č. 513/2003 Z. z. o krajských úradoch a obvodných úradoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 263/2006 Z. z. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 10 
V § 10 ods. 6 písm. d) 3. bod, písm. e) 1. a 2. bod, písm. m), aa), ab) a ad) odporúčame doplniť čísla odkazov na iné právne predpisy pred okrúhlou zátvorkou a doplniť poznámky pod čiarou k príslušným odkazom. Uvedené sa vzťahuje na celý návrh zákona, napr. § 13 písm. a) § 22 ods. 2, § 25 ods. 3, § 41 ods. 2, § 43 ods. 5 písm. b), § 44 ods. 2 a pod. 
V § 10 ods. 6 písm. m) odporúčame po doplnení čísla odkazu v poznámke pod čiarou uviesť zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov a zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 45 
V § 45 ods. 3 odporúčame za slová "tieto pochybnosti" vložiť slovo "kontrolovanému". 
V nadväznosti na uvedené odporúčame v § 45 ods. 5 v druhej vete za slová "s protokolom" doplniť slovo "kontrolovanému".  	O 	A 	 	
MO SR 	K § 10 
V § 10 ods. 6 písm. l) odporúčame za slová „Národnému bezpečnostnému úradu“ vložiť slová „a Vojenskému spravodajstvu“. 
Podľa § 18 ods. 2 zákona č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov Vojenské spravodajstvo vykonáva bezpečnostné previerky všetkých stupňov, ak navrhovaná osoba je vo vzťahu k Vojenskému spravodajstvu jeho príslušníkom, zamestnancom alebo uchádzačom o prijatie do pracovnoprávneho vzťahu alebo obdobného pracovného vzťahu vrátane služobného pomeru. Podľa odseku 3 uvedeného paragrafu Vojenské spravodajstvo vykonáva aj bezpečnostné previerky II., III. a IV. stupňa, ak navrhovaná osoba je v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu vrátane služobného pomeru k ministerstvu obrany alebo k organizáciám, ktorých zriaďovateľom alebo zakladateľom je ministerstvo obrany a podkladové materiály podľa § 16 ods. 1 spolu s vyhodnotením a návrhom na spôsob ukončenia bezpečnostnej previerky predloží úradu na ukončenie bezpečnostnej previerky podľa § 26. 
 	O 	N 	Uvedenú pripomienku považujeme za bezpredmetnú vzhľadom na §10 ods. 6 písm. m)  	
MO SR 	K § 25 
V § 25 ods.2 a 4 odporúčame slová "správcom dane" nahradiť slovami "správcovi dane".  	O 	A 	 	
MO SR 	K § 153 
V § 153 ods. 6 písm. b) odporúčame slová "10 eur" nahradiť slovami "20 eur" z dôvodu, že 
činnosť spojená s vyrubením a vymáhaním sankčného úroku je časovo a ekonomicky náročnejšia ako samotná výška vyrubeného úroku. 

 	O 	N 	Navrhovateľ považuje ustanovenú hranicu za primeranú  	
MO SR 	K § 22 
V § 22 ods. 1 odporúčame odkaz 26 umiestnený nad slovami „utajované skutočnosti“ nahradiť odkazom 22. 
V poznámke pod čiarou k odkazu 26 je uvedený Notársky poriadok a pri slovách "utajované skutočnosti" je potrebné odkázať na zákon č. 215/2004 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý je uvedený v poznámke pod čiarou k odkazu 22. 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 2 
V § 2 písm. h) odporúčame za slovo "splatnosti" vložiť slovo "dani".  	O 	A 	 	
MO SR 	K § 43 
V § 43 ods. 5 písm. b) odporúčame za slovo "subjekt" vložiť slovo "žiada". 

 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 31 
V § 31 ods. 1 odporúčame odkaz 41 umiestnený nad slovami "osobitného predpisu" nahradiť odkazom 33, t.j. na zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 2 
V § 2 písm. a) odporúčame slovo "zistením" nahradiť slovom "určením".  	O 	N 	Pojem zistenie dane má rovnaký význam ako slovo určovať avšak je zaužívaný v daňových predpisoch. 	
MO SR 	K § 2 
Do základných pojmov odporúčame doplniť definíciu pojmu "registračná povinnosť" alebo "registračné konanie".  	O 	N 	Registračná povinnosť jednoznačne vyplýva z osobitných predpisov, registračné konanie z tohto zákona, preto nepovažujeme za potrebné tieto pojmy definovať. 	
MO SR 	K § 27 
V § 27 ods. 1 a 2 odporúčame za slovo "účastník" vložiť slovo "daňového". Uvedené sa primerane vzťahuje aj na § 28 ods. 1 a § 59 ods. 4.  	O 	A 	 	
MO SR 	K § 153 
V § 153 ods. 2 v druhej vete odporúčame slová "v deň dni vzniku" nahradiť slovami "v deň vzniku". 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 6 
V § 6 ods. 1 odporúčame použiť najskôr miestnu príslušnosť fyzickej osoby a následne právnickej osoby. Uvedené sa primerane vzťahuje aj na § 10 ods. 6 písm. x) a § 29 ods. 5. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	§ 77 
V § 77 ods. 2 odporúčame slovo "daňového" nahradiť slovom "daňový". 
Uvedené sa vzťahuje aj na prvú vetu v § 77 ods. 3. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K § 10 
V § 10 ods. 6 písm. e) v bode 1 odporúčame za slová "v oblasti" doplniť slovo "daní".  	O 	A 	 	
MO SR 	K § 82 
V § 82 ods. 1 písm. d) odporúčame slovo "odpusti" nahradiť slovom "odpustil".  	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K § 31 ods. 1 a 2 
Navrhujeme opraviť číslo odkazu 41) nahradiť číslom 33). 	O 	N 	Číslo odkazu je správne. Chyba bola spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
NKÚ SR 	K § 10 ods. 6 písm. g): 
Do poznámky k odkazu 16) navrhujeme doplniť text „zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z.z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky“. 
Odôvodnenie: NKÚ SR je kontrolným orgánom oprávneným kontrolovať aj správcov daní a taktiež prichádzajú jeho zamestnanci do styku s daňovým tajomstvom. Je potrebné uviesť aj náš úrad medzi kontrolné orgány, aby v praxi nedochádzalo k zneužitiu tohto ustanovenia voči NKÚ SR. Podotýkame, že aj v teraz platnom zákone 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov je v poznámke k odkazu 7a) k § 23 ods. 5 písm. f) uvedené navrhované znenie. 
 	O 	A 	 	
MDPT SR 	 
V § 13 písm. a) chýba číslo príslušného odkazu na poznámku pod čiarou. 

 	O 	A 	 	
MDPT SR 	 
Poznámky pod čiarou k odkazom 1, 7, 8, 20, 55, 58, 61, 75 a 89 odporúčame zosúladiť s bodom 22 prílohy č. 2 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
MDPT SR 	 
V § 4 ods. 1 odporúčame za slovom „jazyku“ doplniť odkaz a v poznámke pod čiarou uviesť zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 	O 	N 	Odkaz považujeme za nadbytočný 	
SKDP 	K návrhu zákona o správe daní 
Dokumentom vysvetľujúcim hlavné dôvody navrhovaných zmien a tvorbu nového zákona je dôvodová správa. Z návrhu zákona vyplýva, že Ministerstvo financií SR mnohé problémové okruhy, ktoré sa vyskytujú pri aplikácií zákona č. 511/1992 Zb. a na ktoré Slovenská komora daňových poradcov viackrát poukazovala vyriešilo tak, že novým zákonom daňovým subjektom odníma niektoré práva, ktoré im boli priznané už v roku 1992 prijatím zákona č. 511/1992 Zb. a postupne priznávané v rámci množstva noviel tohto zákona. Z dôvodovej správy, ktorá je viac ako stručná vôbec nevyplýva, prečo je verejným záujmom odnímať niektoré práva daňových subjektov a prečo sa zavádzajú nové povinnosti, ktoré daňové subjekty podstatne viac a neúmerne zaťažujú. Z uvedeného dôvodu Slovenská komora daňových poradcov považuje za potrebné poukázať na samotnú filozofiu a zámery navrhovaného zákona, ktoré sú vo viacerých smeroch v rozpore s princípom právneho štátu. 

Podľa čl. 1 ods. 1 Ústavy SR Slovenská republika je zvrchovaný, demokratický a právny štát. Podľa čl. 2 ods. 2 Ústavy SR štátne orgány môžu konať iba na základe Ústavy, v jej medziach, v rozsahu a spôsobom, ktorý ustanoví zákon. Zásada striktnej zákonnosti daňového konania vyplýva z ústavného princípu zákonnosti ukladania daní, ktorý je vyjadrený v čl. 59 ods. 2 Ústavy SR a na účely správy daní je bližšie špecifikovaná v ustanovení § 3 ods. 1 návrhu zákona, podľa ktorého pri správe daní sa postupuje v súlade so všeobecne záväznými právnymi predpismi, chránia sa záujmy štátu a obcí a dbá sa pritom na zachovávanie práv a právom chránených záujmov daňových subjektov a tretích osôb. Systémové zaradenie zákona o správe daní do noriem verejného práva má dôsledok pri jeho aplikácií a najmä výklade. 

Medzi prvky právnej istoty patrí určitosť a jasnosť obsahu právnej normy a z týchto faktorov vyplývajúca jej zrozumiteľnosť. Problematika určitosti, jasnosti a zrozumiteľnosti obsahu právnej normy je previazaná s problémom predvídateľnosti konania štátnych orgánov. Navrhovaná právna úprava nevytvára predpoklady predvídateľnosti konania štátnych orgánov a predstavuje závažný zásah do princípu právnej istoty a do dôvery v právny poriadok SR. Požiadavkou právnej istoty je, aby zákony v právnom štáte boli pochopené dostatočne, a aby umožňovali ich adresátom urobiť si aspoň predstavu o svojej právnej situácií. Navrhovaná právna úprava obsahuje množstvo ustanovení, ktoré sú nejasné a umožňujú daňovým orgánom na základe vlastnej úvahy v typovo rovnakých prípadoch vynášať odlišné rozhodnutia. Navyše možné interpretačné nejasnosti pôsobia v zásadnej oblasti, akou bezpochyby sú ústavne priznané základné práva a slobody (rozhodnutiami daňových orgánov štát ukladá povinnosti zasahujúce priamo do majetkových práv), čo len zvyšuje nevyhnutnosť jasnej a zrozumiteľnej úpravy, bez možnosti rôznorodého a účelového výkladu. 

V rozpore s princípom určitosti je právna úprava v ustanovení § 22 ods. 1 zákona, podľa ktorej nie je možné nahliadnuť do úradnej korešpondencie správcu dane, ktorá slúži výlučne pre potreby správcu dane. Súčasná právna úprava v ustanovení § 22 ods. 2 zákona aspoň čiastočne vymedzuje okruh korešpondencie, do ktorej daňový subjekt nie je oprávnený nazerať, a napriek tomu vznikajú podstatné názorové rozdiely, do čoho daňový subjekt má právo nahliadnuť a do čoho toto právo nemá. Z navrhovaného ustanovenia § 22 ods. 1 zákona nevyplýva, ktorá korešpondencia slúži výlučne pre potreby správcu dane a správca dane v podstate kedykoľvek s odvolaním na uvedené znenie zákona, bez akéhokoľvek iného zdôvodnenia môže odmietnuť nahliadnuť do spisov. 

Nejasná a neurčitá je aj úprava miestneho zisťovania, ktorá je definovaná len popisom postupu správcu dane v ustanovení § 36 ods. 3 návrhu zákona. Na základe miestneho zisťovania správca dane môže prijímať závažné rozhodnutia, no správca dane nemusí uviesť účel a rozsah miestneho zisťovania, nie je definovaný začiatok, priebeh a ukončenie miestneho zisťovania. Účastník miestneho zisťovania je povinný na svoje náklady zabezpečovať výpisy, kópie, záznamy a iné informácie, preto je nevyhnutné, aby bol riadne informovaný, za akým účelom, v akom rozsahu a ktorými poverenými osobami sa predmetné miestne zisťovanie má vykonať. V zákone absentuje spôsob, akým sa daňový subjekt môže účinne brániť voči nesprávnemu postupu správcu dane pri miestnom zisťovaní. 

V rozpore s princípom predvídateľnosti a s princípom zákazu zneužitia správneho uváženia je úprava postupu správcu dane podľa § 12 ods. 9 navrhovaného zákona. Ustanovenie § 12 ods. 9 predpokladá opravu podania v požadovanom rozsahu, resp. vyhovenie výzve v plnom rozsahu. Z takejto dikcie môžu vznikať vážne spory o tom, či bola oprava vykonaná v požadovanom rozsahu, resp. či bolo výzve vyhovené v plnom rozsahu, pričom zákon s nevyhovením v plnom rozsahu spája závažný následok. 

V rozpore s uvedenými princípmi je aj ustanovenie § 16 ods. 3 zákona podľa ktorého, ak daňový subjekt neodstráni nedostatky v podanom daňovom priznaní, správca dane je oprávnený vykonať u daňového subjektu daňovú kontrolu alebo určiť daň podľa pomôcok. Procesné dôsledky týchto dvoch inštitútov sú zásadne odlišné a majú za následok zásadný rozdiel v právnom postavení a možnostiach procesnej obrany daňového subjektu. Navrhované uvedené ustanovenie zákona môže zakladať ľubovôľu, pretože nie je zrejmé, podľa akých kritérií správca dane bude rozhodovať o tom, či u daňového subjektu vykoná daňovú kontrolu alebo určí daň podľa pomôcok. 

V rozpore s princípom predvídateľnosti a s princípom zákazu zneužitia správneho uváženia je aj úprava v ustanovení § 45 ods. 5 návrhu zákona, podľa ktorého daňový subjekt má predložiť dôkazy preukazujúce jeho tvrdenia, iné ako uvedené v § 44 ods. 2 písm. d) a e), ktoré preukázateľne nemohol predložiť v priebehu daňovej kontroly. Je otázne, ako bude správca dane posudzovať, či daňový subjekt dôkazy preukazujúce jeho tvrdenia mohol alebo nemohol preukázateľne predložiť v priebehu daňovej kontroly a prakticky bude môcť vylúčiť akýkoľvek predkladaný dôkaz, ak dospeje k záveru, že tento dôkaz daňový subjekt mohol predložiť už v priebehu daňovej kontroly. 

V súvislosti s elektronickým doručovaním je potrebné uviesť, že navrhovaná právna úprava vôbec nerieši prípady, kedy nie je technicky možné doručiť písomnosť (poruchy siete, servera, výpadky elektrickej energie, živelné pohromy, atď.), a to tak na strane daňových subjektov, ako aj daňových orgánov. Oproti súčasne platnej právnej úprave správca dane nie je povinný preukazovať doručenie vlastných písomností daňovému subjektu a súčasne z ustanovenia § 62 ods. 1 návrhu zákona nevyplýva, že rozhodnutie je pre adresáta platné, len ak je riadnym spôsobom doručené alebo oznámené, ak tento alebo osobitný predpis neustanovuje inak. 
Oproti platnému právnemu stavu zákon neukladá povinnosť správcovi dane preukazovať doručenie písomnosti daňovému subjektu a zo zákona nevyplýva, že rozhodnutie, ktorým sa ukladá povinnosť alebo priznáva právo, musí byť riadnym spôsobom doručené. Vzhľadom na vážne právne dôsledky doručovania je v právnom štáte neprípustné, aby podmienky elektronickej komunikácie boli upravené predpisom, ktorý nie je všeobecne záväzný, tak ako je to navrhované v § 32 ods. 3 zákona. 

Právnu neistotu pri predvídateľnosti konania štátnych orgánov môže spôsobiť aj posudzovanie oprávnenej osoby a dodržanie lehôt v súvislosti s navrhovaným znením § 8 ods. 4 zákona, podľa ktorého plnomocenstvo voči správcovi dane je účinné odo dňa jeho doručenia. Konanie splnomocneného zástupcu pred doručením splnomocnenia správcovi dane sa bude považovať za konanie neoprávnenou osobou. Povinnosti pre splnomocneného zástupcu vznikajú podpísaním splnomocnenia, preto jeho účinnosť voči správcovi dane až jeho doručením nie je dôvodná. 

Oproti predchádzajúcemu návrhu zákona došlo k redukcií textu ustanovenia § 46 písm. h), podľa ktorého protokol už nemusí obsahovať pomôcky pri určení dane podľa pomôcok. Daňový subjekt má právo vyjadriť sa k protokolu o určení dane podľa pomôcok. V prípade absencie pomôcok, ktoré správca dane použil pri určení dane, nie je možné zo strany daňového subjektu zistiť, či v zmysle ustanovenia § 47 ods. 4 zákona predložené účtovné a iné doklady správca dane použil ako pomôcky alebo či v zmysle ustanovenia § 47 ods. 5 zákona splnil povinnosť prihliadnuť tiež na zistené okolnosti, z ktorých vyplývajú výhody pre daňový subjekt. 

Jedným zo základných princípov dobrej správy je nestrannosť. Tento princíp vychádza z čl. 1 Listiny základných práv a slobôd a z čl. 12 ods. 1 Ústavy SR a úzko súvisí aj s ústavným zákazom diskriminácie. Orgán verejnej správy je povinný podľa Ústavy SR pristupovať ku každému s rovnakým odstupom a s rovnakou ústretovosťou bez zjavných či skrytých sympatií či antipatií. Právny štát dáva subjektu garancie rešpektovania tohto princípu orgánom verejnej správy definovaním inštitútu vylúčenia zamestnanca. 

V navrhovanom zákone absentuje inštitút vylúčenia zamestnanca správcu dane z dôvodu zaujatosti v prípade miestneho zisťovania, daňovej kontroly a iných činností správcu dane, ktoré nie sú daňovým konaním. Daňovému subjektu je odňatá možnosť brániť sa v prípade jeho pochybnosti o nezaujatosti zamestnanca správcu dane pri činnostiach, ktoré môžu zásadným spôsobom zasahovať do práv daňového subjektu a mať vplyv na daňové konanie. 

V ustanovení § 13 navrhovanej úpravy sa pre vymedzený okruh osôb zavádza výlučná povinnosť doručovania elektronickými prostriedkami. V dôvodovej správe sa neuvádza, prečo práve v § 13 uvedená skupina subjektov má takúto povinnosť. Je otázne, aký verejný záujem sleduje úprava, ktorá ukladá platiteľovi DPH povinnosť urobiť akékoľvek podanie výlučne elektronicky, a prečo rovnaký verejný záujem sa nevzťahuje na neplatiteľov DPH. Navrhovaná právna úprava, na rozdiel od teraz platnej právnej úpravy neustanovuje obmedzenia pri zastupovaní pre osoby, ktoré nie sú advokátmi alebo daňovými poradcami. Ak tieto osoby sú pri zastupovaní zrovnoprávnené s advokátmi alebo daňovými poradcami, je otázne, prečo povinnosť doručovania elektronickými prostriedkami sa na tieto osoby nevzťahuje. Navrhovaná elektronická forma doručovania taktiež znevýhodňuje subjekty uvedené v § 13 aj z pohľadu doručovania písomností správcu dane týmto subjektom, zavádzajúc fikciu doručenia už po 7 dňoch odo dňa zaslania písomnosti, v prípade ak daňový subjekt dokument neprijme, v porovnaní s doručovaním ostatným subjektom, kedy fikcia doručenia je viazaná až na 15 dňovú lehotu, pričom opätovne dôvodová správa mlčí o dôvodoch takéhoto znevýhodnenia, najmä vzhľadom na vážne procesné dôsledky, ktoré s okamihom doručenia rozhodnutí správcu dane súvisia. 

Oproti súčasne platnej právnej úprave navrhovaná právna úprava zavádza prvky, ktoré v podstate znevýhodňujú postavenie daňových subjektov v pomeru k správcovi dane a mnohé inštitúty im odníma. Navrhovaná právna úprava znamená podstatný odklon od v minulosti proklamovaného postupného zrovnoprávňovania práv a povinnosti medzi daňovým subjektom a správcom dane. 

V navrhovanom zákone úplne absentuje úprava lehôt na ukončenie daňovej kontroly. Podľa čl. 48 ods. 2 Ústavy SR každý má právo, aby sa jeho vec prerokovala bez zbytočných prieťahov. Zákonná úprava má však zásadný právny význam pre uplatnenie práva na prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov, priznaného čl. 48 ods. 2 Ústavy SR. Absencia zákonných lehôt viedla v minulosti k nečinnosti správcov dane, o čom svedčia aj Nálezy ÚS SR (II. ÚS 62/1999, II. ÚS 14/01-46). Zrušením lehôt na ukončenie daňovej kontroly sa vytvára nielen prostredie právnej neistoty, ale výkon daňovej kontroly a následky spojené s týmto výkonom podstatne obmedzujú daňový subjekt pri uplatňovaní ústavne priznaného základného práva vlastniť majetok. Absencia lehôt vytvára legitímny priestor na prieťahy v konaní najmä pri vracaní preplatkov na dani, vrátane nadmerných odpočtov. Zrušením lehôt je vážne narušená spravodlivá rovnováha medzi verejným záujmom na zabezpečení príjmov štátneho rozpočtu a medzi verejným záujmom na ochranu práva pokojne užívať svoj majetok, garantovaného Ústavou SR. Pri zrušení lehôt absentuje možnosť alebo spôsob, akým sa môže daňovník brániť voči prieťahom pri daňovej kontrole. 

Oproti predchádzajúcemu návrhu zákona došlo k redukcií ustanovenia § 27 zákona. Bez akéhokoľvek zdôvodnenia bol vypustený pôvodný text ods. 3, podľa ktorého, ak správca dane nerozhodne o žiadosti o predĺženie lehoty najneskôr do 15 dní od začatia konania o predlžení lehoty, považuje sa lehota za predĺženú. Tento pôvodný text korešpondoval so súčasne platnou právnou úpravou ustanovenia § 13a ods. 3 zákona, podľa ktorého, ak správca dane nerozhodne o žiadosti o predĺženie lehoty najneskôr do 15 dní od jej doručenia, považuje sa lehota za predĺženú. 

V rozpore s právom na prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov je aj navrhovaná úprava prerušenia daňového konania v § 60 ods. 1 zákona, umožňujúca správcovi dane prerušiť konanie z dôvodu začatia konania o inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie rozhodnutia alebo je potrebné získať informácie spôsobom podľa osobitného predpisu. Prerušenie daňového konania je právnym inštitútom, ktorý je aplikovateľný vtedy, ak sa nekoná. Z uvedeného textu nie je zrejmé, aký iný orgán by mal začať konanie o inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie rozhodnutia. Podľa § 23 ods. 2 návrhu zákona správca dane dbá, aby skutočnosti nevyhnutné na účely správy daní boli zistené čo najúplnejšie. Je teda povinnosťou správcu dane v súlade s týmto ustanovením zistiť presne a úplne skutočný stav veci, za tým účelom si obstarať potrebné podklady pre správu daní. Zo žiadneho ustanovenia navrhovaného zákona nevyplýva, že správca dane je viazaný skutkovými zisteniami iných orgánov. Z textu nie je zrejmé ani to, podľa akého osobitného predpisu je potrebné získať informácie. Toto ustanovenie môže správca dane využiť prakticky kedykoľvek, pričom daňový subjekt nemá žiadnu možnosť namietať prerušenie daňového konania, resp. brániť sa súdnou cestou (rozhodnutie je vylúčené zo súdneho preskúmania). Prerušenie daňového konania podľa ustanovenia § 60 ods. 1 navrhovaného zákona z dôvodu začatia konania o inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie rozhodnutia alebo získania informácie spôsobom podľa osobitného predpisu vzhľadom na absenciu lehôt na ukončenie daňovej kontroly nemá opodstatnenie. 

Dôvodová správa tiež neuvádza, prečo sa tak zásadným spôsobom mení postup pri začatí daňovej kontroly v neprospech daňového subjektu, kedy je daňovému subjektu odňaté právo dohodnúť termín začatia daňovej kontroly. Zásada viazanosti správneho orgánu vlastnou správnou praxou je jedným z vedúcich ústavných princípov, ktorý musí verejná správa vo svojej činnosti rešpektovať, vyžadujúci okrem iného, aby obmedzenia priznaných procesných práv boli odôvodnené a nevyhnutné. Zároveň absentuje možnosť alebo spôsob, akým sa môže daňovník brániť voči nesprávnemu postupu správcu dane pri daňovej kontrole. 

Z dôvodovej správy nevyplýva, na základe čoho sa sprísnili podmienky pre nazeranie do spisov podľa ustanovenia § 22 navrhovaného zákona, a prečo oproti súčasne platnému stavu došlo k rozšíreniu spisov do ktorých nie je možné nahliadnuť. Z práva na spravodlivý proces vyplýva právo byť oboznámený so všetkými dôkazmi a právo vyjadriť sa ku všetkých dôkazom. 

Z navrhovaného znenia ustanovenia § 23 zákona nevyplýva, kto vykonáva dokazovanie. Bez ohľadu na dôkazné bremeno daňového subjektu dokazovanie vykonáva príslušný správca dane a je zodpovedný, že dokazovanie bude vykonané v súlade s ustanoveniami tohto zákona. 

Z hľadiska štruktúry zákona je tretia časť – platenie dane nesystematicky vložená medzi druhú časť – činnosti správcu dane, ktorá upravuje aj daňovú kontrolu a štvrtú časť – daňové konanie, ktoré nadväzuje na daňovú kontrolu. 

Podľa navrhovaného znenia § 54 ods. 11 písm. a) za deň platby dane považuje pri bezhotovostnom prevode a pri platbe poštovým poukazom až deň, kedy bola platba pripísaná na účet správcu dane. Takáto podmienka vytvára situáciu úplnej právnej neistoty, či bude platba vykonaná včas. Pri bankových prevodoch nie je banka viazaná žiadnymi podmienkami a nový zákon vypustil povinnosti peňažných ústavov a pošty realizovať platbu na účet najneskôr nasledujúci pracovný deň po tom, keď platba z účtu daňového subjektu bola uskutočnená (súčasná úprava § 60 zákona). Daňový subjekt nemôže o vlastnej platbe rozhodovať a i napriek snahe dodržať deň platby voči správcovi dane, musí sa prispôsobovať komerčným podmienkam bánk a pošty, ktoré majú vo všeobecných obchodných podmienkach deklarované, okrem iného, že „banka je oprávnená (aj keď len z obzvlášť závažných) prevádzkových dôvodov určiť ktorýkoľvek deň za neobchodný. 

Navrhovaná zmena nielen znemožňuje daňovému subjektu dodržiavať platobnú disciplínu a vzťahy k štátnemu rozpočtu, ale takouto úpravou sa fakticky skracuje zákonná lehota na podanie daňových priznaní. Pri dani z pridanej hodnoty je takto úplne eliminovaná možnosť do priznania zahrnúť faktúry, ktoré daňový subjekt má k dispozícií do lehoty na podanie priznania, pretože táto lehota je totožná s lehotou na platenie dane. Táto úprava ďalej vzhľadom na ustanovenie § 54 ods. 2 písm. a) bod 1 zákona (platbu dane je možné vykonať na „príslušný“ účet správcu dane) umožní sankcionovať daňový subjekt aj v prípade, ak daň zaplatí včas avšak pochybí len v príslušnom účte pre konkrétnu daň. 

Navrhovaná právna úprava zavádza represívne prvky, ktoré sa doteraz v správe daní nepoužívali. Ide najmä o predbežné opatrenie podľa ustanovenia § 49 ods. 1 písm. a) formou zloženia peňažnej sumy na účet správcu dane. Tento úkon daňový subjekt maximálne zaťažuje, pričom správca dane môže k nemu pristúpiť už na základe výsledku miestneho zisťovania a môže byť aj likvidačného charakteru. 

V dôvodovej správe sa uvádza, že v navrhovanom ustanovení sa navrhuje ponechať sankčný systém, ktorý bol zavedený zákonom počnúc rokom 2004. Navrhovaná právna úprava, na rozdiel od právnej úpravy zavedenej od roku 2004, vôbec neupravuje sankciu pre správcu dane v prípade neoprávnene zadržiavaných finančných prostriedkov podľa platného ustanovenia § 35b ods. 5 až ods. 7 zákona. Na strane druhej sankčný postih za porušenie povinnosti sa daňovým subjektom značne sprísnil. 

V čl. 41 ods. 1 Charty základných práv EÚ, ako aj v Rezolúciách Výboru ministrov Rady Európy je obsiahnuté právo na dobrú správu. Aj Súd prvého stupňa ES vo svojich rozhodnutiach označil právo na dobrú správu za jeden zo všeobecných princípov dodržiavaných v právnom štáte, ktoré sú spoločné ústavným tradíciám členských štátov. V judikatúre Súdneho dvora ES je dobrá správa už dávnejšie považovaná za všeobecnú správnu zásadu, a tým i súčasť práva EÚ. Navrhovaná právna úprava neakceptuje všeobecne zásady správneho konania, presadzované ako Radou Európy, tak aj EÚ. V zásadách daňového konania absentuje najmä zásada, aby pri rozhodovaní skutkovo zhodných alebo podobných prípadov nevznikali neodôvodnené rozdiely, zásada zákazu zneužitia správneho uváženia a právo na poskytnutie primeraného poučenia o právach a povinnostiach. Z uvedených dôvodov predkladaný zákon môže vytvárať právny podklad pre porušovania základných ústavných princípov právneho štátu, najmä princípu právnej istoty a legitímnych očakávaní, zákazu zneužitia správneho uváženia, princípu nestrannosti, primeranosti a vytvára legitímny základ pre nečinnosť správcov dane. 
 	Z 	ČA 	V rozpore s princípom určitosti je právna úprava v ustanovení § 22 ods. 1 zákona, podľa ktorej nie je možné nahliadnuť do úradnej korešpondencie správcu dane, ktorá slúži výlučne pre potreby správcu dane. Súčasná právna úprava v ustanovení § 22 ods. 2 zákona aspoň čiastočne vymedzuje okruh korešpondencie, do ktorej daňový subjekt nie je oprávnený nazerať, a napriek tomu vznikajú podstatné názorové rozdiely, do čoho daňový subjekt má právo nahliadnuť a do čoho toto právo nemá. Z navrhovaného ustanovenia § 22 ods. 1 zákona nevyplýva, ktorá korešpondencia slúži výlučne pre potreby správcu dane a správca dane v podstate kedykoľvek s odvolaním na uvedené znenie zákona, bez akéhokoľvek iného zdôvodnenia môže odmietnuť nahliadnuť do spisov. 

Nep. Pripomienka pravdepodobne nesmeruje k aktuálnemu textu návrhu zákona. 
---------------- 
Nejasná a neurčitá je aj úprava miestneho zisťovania, ktorá je definovaná len popisom postupu správcu dane v ustanovení § 36 ods. 3 návrhu zákona. Na základe miestneho zisťovania správca dane môže prijímať závažné rozhodnutia, no správca dane nemusí uviesť účel a rozsah miestneho zisťovania, nie je definovaný začiatok, priebeh a ukončenie miestneho zisťovania. Účastník miestneho zisťovania je povinný na svoje náklady zabezpečovať výpisy, kópie, záznamy a iné informácie, preto je nevyhnutné, aby bol riadne informovaný, za akým účelom, v akom rozsahu a ktorými poverenými osobami sa predmetné miestne zisťovanie má vykonať. V zákone absentuje spôsob, akým sa daňový subjekt môže účinne brániť voči nesprávnemu postupu správcu dane pri miestnom zisťovaní. 

N V záujme zabezpečenia efektívnosti inštitútu miestneho zisťovania nie je možné pripomienku akceptovať. Daňový subjekt sa môže účinne brániť proti postupu správcu dane pri miestnom zisťovaní na základe zákona č. 152/1998 Z.z. o sťažnostiach v znení neskorších predpisov. Výsledok miestneho zisťovania môže byť podkladom pre vydanie rozhodnutia. 
---------------- 

V rozpore s princípom predvídateľnosti a s princípom zákazu zneužitia správneho uváženia je úprava postupu správcu dane podľa § 12 ods. 9 navrhovaného zákona. Ustanovenie § 12 ods. 9 predpokladá opravu podania v požadovanom rozsahu, resp. vyhovenie výzve v plnom rozsahu. Z takejto dikcie môžu vznikať vážne spory o tom, či bola oprava vykonaná v požadovanom rozsahu, resp. či bolo výzve vyhovené v plnom rozsahu, pričom zákon s nevyhovením v plnom rozsahu spája závažný následok. 

A 
---------------- 

V rozpore s uvedenými princípmi je aj ustanovenie § 16 ods. 3 zákona podľa ktorého, ak daňový subjekt neodstráni nedostatky v podanom daňovom priznaní, správca dane je oprávnený vykonať u daňového subjektu daňovú kontrolu alebo určiť daň podľa pomôcok. Procesné dôsledky týchto dvoch inštitútov sú zásadne odlišné a majú za následok zásadný rozdiel v právnom postavení a možnostiach procesnej obrany daňového subjektu. Navrhované uvedené ustanovenie zákona môže zakladať ľubovôľu, pretože nie je zrejmé, podľa akých kritérií správca dane bude rozhodovať o tom, či u daňového subjektu vykoná daňovú kontrolu alebo určí daň podľa pomôcok. 

N Použitie správnej úvahy považujeme za potrebné, vzhľadom na rôznu závažnosť nedostatkov podania. Pri jej použití je však správca dane viazaný základnými zásadami správy daní a princípom zákazu zneužitia správneho uváženia. 

---------------- 

V rozpore s princípom predvídateľnosti a s princípom zákazu zneužitia správneho uváženia je aj úprava v ustanovení § 45 ods. 5 návrhu zákona, podľa ktorého daňový subjekt má predložiť dôkazy preukazujúce jeho tvrdenia, iné ako uvedené v § 44 ods. 2 písm. d) a e), ktoré preukázateľne nemohol predložiť v priebehu daňovej kontroly. Je otázne, ako bude správca dane posudzovať, či daňový subjekt dôkazy preukazujúce jeho tvrdenia mohol alebo nemohol preukázateľne predložiť v priebehu daňovej kontroly a prakticky bude môcť vylúčiť akýkoľvek predkladaný dôkaz, ak dospeje k záveru, že tento dôkaz daňový subjekt mohol predložiť už v priebehu daňovej kontroly. 

N Skutočnosť či daňový subjekt mohol alebo nemohol preukázateľne predložiť dôkaz v priebehu daňovej kontroly nebude predmetom správnej úvahy, ale dokazovania správcu dane. 
---------------- 

V súvislosti s elektronickým doručovaním je potrebné uviesť, že navrhovaná právna úprava vôbec nerieši prípady, kedy nie je technicky možné doručiť písomnosť (poruchy siete, servera, výpadky elektrickej energie, živelné pohromy, atď.), a to tak na strane daňových subjektov, ako aj daňových orgánov. N Uvedený záver je v súlade s Koncepciou reformy daňovej a colnej správy s výhľadom zjednotenia výberu daní, cla a poistných odvodov schválenou vládou SR v máji 2008.Oproti súčasne platnej právnej úprave správca dane nie je povinný preukazovať doručenie vlastných písomností daňovému subjektu a súčasne z ustanovenia § 62 ods. 1 návrhu zákona nevyplýva, že rozhodnutie je pre adresáta platné, len ak je riadnym spôsobom doručené alebo oznámené, ak tento alebo osobitný predpis neustanovuje inak. 

N Správca dane je vždy povinný preukazovať splnenie svojich povinností, a to aj ak to nie je v zákone uvedené. Doplnený § 62 ods.1. 

---------------- 
Oproti platnému právnemu stavu zákon neukladá povinnosť správcovi dane preukazovať doručenie písomnosti daňovému subjektu a zo zákona nevyplýva, že rozhodnutie, ktorým sa ukladá povinnosť alebo priznáva právo, musí byť riadnym spôsobom doručené. Vzhľadom na vážne právne dôsledky doručovania je v právnom štáte neprípustné, aby podmienky elektronickej komunikácie boli upravené predpisom, ktorý nie je všeobecne záväzný, tak ako je to navrhované v § 32 ods. 3 zákona. 

A 

---------------- 
Právnu neistotu pri predvídateľnosti konania štátnych orgánov môže spôsobiť aj posudzovanie oprávnenej osoby a dodržanie lehôt v súvislosti s navrhovaným znením § 8 ods. 4 zákona, podľa ktorého plnomocenstvo voči správcovi dane je účinné odo dňa jeho doručenia. Konanie splnomocneného zástupcu pred doručením splnomocnenia správcovi dane sa bude považovať za konanie neoprávnenou osobou. Povinnosti pre splnomocneného zástupcu vznikajú podpísaním splnomocnenia, preto jeho účinnosť voči správcovi dane až jeho doručením nie je dôvodná. 

N Navrhovaná úprava zabezpečuje právnu istotu daňových subjektov a odstraňuje súčasné aplikačné problémy. 
---------------- 

Oproti predchádzajúcemu návrhu zákona došlo k redukcií textu ustanovenia § 46 písm. h), podľa ktorého protokol už nemusí obsahovať pomôcky pri určení dane podľa pomôcok. Daňový subjekt má právo vyjadriť sa k protokolu o určení dane podľa pomôcok. V prípade absencie pomôcok, ktoré správca dane použil pri určení dane, nie je možné zo strany daňového subjektu zistiť, či v zmysle ustanovenia § 47 ods. 4 zákona predložené účtovné a iné doklady správca dane použil ako pomôcky alebo či v zmysle ustanovenia § 47 ods. 5 zákona splnil povinnosť prihliadnuť tiež na zistené okolnosti, z ktorých vyplývajú výhody pre daňový subjekt. 

A Doplnený §48 

---------------- 
Jedným zo základných princípov dobrej správy je nestrannosť. Tento princíp vychádza z čl. 1 Listiny základných práv a slobôd a z čl. 12 ods. 1 Ústavy SR a úzko súvisí aj s ústavným zákazom diskriminácie. Orgán verejnej správy je povinný podľa Ústavy SR pristupovať ku každému s rovnakým odstupom a s rovnakou ústretovosťou bez zjavných či skrytých sympatií či antipatií. Právny štát dáva subjektu garancie rešpektovania tohto princípu orgánom verejnej správy definovaním inštitútu vylúčenia zamestnanca. 

V navrhovanom zákone absentuje inštitút vylúčenia zamestnanca správcu dane z dôvodu zaujatosti v prípade miestneho zisťovania, daňovej kontroly a iných činností správcu dane, ktoré nie sú daňovým konaním. Daňovému subjektu je odňatá možnosť brániť sa v prípade jeho pochybnosti o nezaujatosti zamestnanca správcu dane pri činnostiach, ktoré môžu zásadným spôsobom zasahovať do práv daňového subjektu a mať vplyv na daňové konanie. 

ČA Inštitút vylúčenia zamestnanca je možné uplatniť aj pri daňovej kontrole. Pri miestnom zisťovaní však tento inštitút vzhľadom na charakter miestneho zisťovania nemožno použiť. 
---------------- 

V ustanovení § 13 navrhovanej úpravy sa pre vymedzený okruh osôb zavádza výlučná povinnosť doručovania elektronickými prostriedkami. V dôvodovej správe sa neuvádza, prečo práve v § 13 uvedená skupina subjektov má takúto povinnosť. Je otázne, aký verejný záujem sleduje úprava, ktorá ukladá platiteľovi DPH povinnosť urobiť akékoľvek podanie výlučne elektronicky, a prečo rovnaký verejný záujem sa nevzťahuje na neplatiteľov DPH. Navrhovaná právna úprava, na rozdiel od teraz platnej právnej úpravy neustanovuje obmedzenia pri zastupovaní pre osoby, ktoré nie sú advokátmi alebo daňovými poradcami. Ak tieto osoby sú pri zastupovaní zrovnoprávnené s advokátmi alebo daňovými poradcami, je otázne, prečo povinnosť doručovania elektronickými prostriedkami sa na tieto osoby nevzťahuje. Navrhovaná elektronická forma doručovania taktiež znevýhodňuje subjekty uvedené v § 13 aj z pohľadu doručovania písomností správcu dane týmto subjektom, zavádzajúc fikciu doručenia už po 7 dňoch odo dňa zaslania písomnosti, v prípade ak daňový subjekt dokument neprijme, v porovnaní s doručovaním ostatným subjektom, kedy fikcia doručenia je viazaná až na 15 dňovú lehotu, pričom opätovne dôvodová správa mlčí o dôvodoch takéhoto znevýhodnenia, najmä vzhľadom na vážne procesné dôsledky, ktoré s okamihom doručenia rozhodnutí správcu dane súvisia. 

N Návrh sleduje zámer eGovernmentu. MF SR dáva do pozornosti, že navrhovaná úprava bude účinná až v roku 2012, čo poskytuje dostatočný časový priestor na technické zabezpečenie elektronickej komunikácie. Sedemdňovú lehotu na doručenie považujem za primeranú vzhľadom na širokú dostupnosť internetových služieb zároveň sa ňou zabezpečí zrýchlenie správy daní. Povinná elektronická komunikácia sa nezavádza pre všetky daňové subjekty, ale len pre subjekty, ktoré sú uvedené v§ 13, t.j. v skutočnosti len pre platiteľov DPH, ktorí napr. aj v súčasnosti musia predkladať súhrnné výkazy k DPH v elektronickej forme a v súlade s príslušnými smernicami členská krajina EÚ môže žiadať predkladanie daňových priznaní DPH v elektronickej forme. Napr. podľa NARIADENIA RADY (ES) č. 143/2008 sú už v súčasnosti definované prípady, kedy sa podáva daňového priznanie k DPH elektronicky. 

---------------- 
Oproti súčasne platnej právnej úprave navrhovaná právna úprava zavádza prvky, ktoré v podstate znevýhodňujú postavenie daňových subjektov v pomeru k správcovi dane a mnohé inštitúty im odníma. Navrhovaná právna úprava znamená podstatný odklon od v minulosti proklamovaného postupného zrovnoprávňovania práv a povinnosti medzi daňovým subjektom a správcom dane. 

V navrhovanom zákone úplne absentuje úprava lehôt na ukončenie daňovej kontroly. Podľa čl. 48 ods. 2 Ústavy SR každý má právo, aby sa jeho vec prerokovala bez zbytočných prieťahov. Zákonná úprava má však zásadný právny význam pre uplatnenie práva na prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov, priznaného čl. 48 ods. 2 Ústavy SR. Absencia zákonných lehôt viedla v minulosti k nečinnosti správcov dane, o čom svedčia aj Nálezy ÚS SR (II. ÚS 62/1999, II. ÚS 14/01-46). Zrušením lehôt na ukončenie daňovej kontroly sa vytvára nielen prostredie právnej neistoty, ale výkon daňovej kontroly a následky spojené s týmto výkonom podstatne obmedzujú daňový subjekt pri uplatňovaní ústavne priznaného základného práva vlastniť majetok. Absencia lehôt vytvára legitímny priestor na prieťahy v konaní najmä pri vracaní preplatkov na dani, vrátane nadmerných odpočtov. Zrušením lehôt je vážne narušená spravodlivá rovnováha medzi verejným záujmom na zabezpečení príjmov štátneho rozpočtu a medzi verejným záujmom na ochranu práva pokojne užívať svoj majetok, garantovaného Ústavou SR. Pri zrušení lehôt absentuje možnosť alebo spôsob, akým sa môže daňovník brániť voči prieťahom pri daňovej kontrole. 

N Návrh je v súlade so zámerom zjednotenia procesov daňovej a colnej správy. Správca dane je povinný pri výkone daňovej kontroly dodržiavať zásadu minimalizácie zaťažovania daňového subjektu v súlade so základnými zásadami správy daní. Je v záujme správcu dane čo najskôr daňovú kontrolu ukončiť, vzhľadom na plynutie prekluzívnej lehoty na vyrubenie dane. 

---------------- 
Oproti predchádzajúcemu návrhu zákona došlo k redukcií ustanovenia § 27 zákona. Bez akéhokoľvek zdôvodnenia bol vypustený pôvodný text ods. 3, podľa ktorého, ak správca dane nerozhodne o žiadosti o predĺženie lehoty najneskôr do 15 dní od začatia konania o predlžení lehoty, považuje sa lehota za predĺženú. Tento pôvodný text korešpondoval so súčasne platnou právnou úpravou ustanovenia § 13a ods. 3 zákona, podľa ktorého, ak správca dane nerozhodne o žiadosti o predĺženie lehoty najneskôr do 15 dní od jej doručenia, považuje sa lehota za predĺženú. 

N Návrh reaguje na aplikačné problémy spojené s predkladaním neúplných žiadostí a pri doručovaní rozhodnutí. 
---------------- 
V rozpore s právom na prerokovanie veci bez zbytočných prieťahov je aj navrhovaná úprava prerušenia daňového konania v § 60 ods. 1 zákona, umožňujúca správcovi dane prerušiť konanie z dôvodu začatia konania o inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie rozhodnutia alebo je potrebné získať informácie spôsobom podľa osobitného predpisu. Prerušenie daňového konania je právnym inštitútom, ktorý je aplikovateľný vtedy, ak sa nekoná. Z uvedeného textu nie je zrejmé, aký iný orgán by mal začať konanie o inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie rozhodnutia. Podľa § 23 ods. 2 návrhu zákona správca dane dbá, aby skutočnosti nevyhnutné na účely správy daní boli zistené čo najúplnejšie. Je teda povinnosťou správcu dane v súlade s týmto ustanovením zistiť presne a úplne skutočný stav veci, za tým účelom si obstarať potrebné podklady pre správu daní. Zo žiadneho ustanovenia navrhovaného zákona nevyplýva, že správca dane je viazaný skutkovými zisteniami iných orgánov. Z textu nie je zrejmé ani to, podľa akého osobitného predpisu je potrebné získať informácie. Toto ustanovenie môže správca dane využiť prakticky kedykoľvek, pričom daňový subjekt nemá žiadnu možnosť namietať prerušenie daňového konania, resp. brániť sa súdnou cestou (rozhodnutie je vylúčené zo súdneho preskúmania). Prerušenie daňového konania podľa ustanovenia § 60 ods. 1 navrhovaného zákona z dôvodu začatia konania o inej skutočnosti rozhodujúcej pre vydanie rozhodnutia alebo získania informácie spôsobom podľa osobitného predpisu vzhľadom na absenciu lehôt na ukončenie daňovej kontroly nemá opodstatnenie. 

Nep. Pripomienka pravdepodobne nesmeruje k aktuálnemu textu návrhu zákona. 

---------------- 
Dôvodová správa tiež neuvádza, prečo sa tak zásadným spôsobom mení postup pri začatí daňovej kontroly v neprospech daňového subjektu, kedy je daňovému subjektu odňaté právo dohodnúť termín začatia daňovej kontroly. Zásada viazanosti správneho orgánu vlastnou správnou praxou je jedným z vedúcich ústavných princípov, ktorý musí verejná správa vo svojej činnosti rešpektovať, vyžadujúci okrem iného, aby obmedzenia priznaných procesných práv boli odôvodnené a nevyhnutné. Zároveň absentuje možnosť alebo spôsob, akým sa môže daňovník brániť voči nesprávnemu postupu správcu dane pri daňovej kontrole. 

N Spôsob začatia daňovej kontroly sa mení za účelom zefektívnenia jej výkonu. Daňový subjekt sa môže účinne brániť proti postupu správcu dane pri daňovej kontrole na základe zákona č. 152/1998 Z.z. o sťažnostiach v znení neskorších predpisov. 
---------------- 

Z dôvodovej správy nevyplýva, na základe čoho sa sprísnili podmienky pre nazeranie do spisov podľa ustanovenia § 22 navrhovaného zákona, a prečo oproti súčasne platnému stavu došlo k rozšíreniu spisov do ktorých nie je možné nahliadnuť. Z práva na spravodlivý proces vyplýva právo byť oboznámený so všetkými dôkazmi a právo vyjadriť sa ku všetkých dôkazom. 

N Nesúhlasíme s tvrdením, že sa sprísnili podmienky pre nazeranie do spisov. Dokumenty, ktoré obsahujú utajované skutočnosti alebo daňové tajomstvo naďalej nemôžu byť sprístupňované daňovému subjektu. 

---------------- 
Z navrhovaného znenia ustanovenia § 23 zákona nevyplýva, kto vykonáva dokazovanie. Bez ohľadu na dôkazné bremeno daňového subjektu dokazovanie vykonáva príslušný správca dane a je zodpovedný, že dokazovanie bude vykonané v súlade s ustanoveniami tohto zákona. 

A 
---------------- 
Z hľadiska štruktúry zákona je tretia časť – platenie dane nesystematicky vložená medzi druhú časť – činnosti správcu dane, ktorá upravuje aj daňovú kontrolu a štvrtú časť – daňové konanie, ktoré nadväzuje na daňovú kontrolu. 

N Pripomienku nepovažujeme za opodstatnenú. 

---------------- 
Podľa navrhovaného znenia § 54 ods. 11 písm. a) za deň platby dane považuje pri bezhotovostnom prevode a pri platbe poštovým poukazom až deň, kedy bola platba pripísaná na účet správcu dane. Takáto podmienka vytvára situáciu úplnej právnej neistoty, či bude platba vykonaná včas. Pri bankových prevodoch nie je banka viazaná žiadnymi podmienkami a nový zákon vypustil povinnosti peňažných ústavov a pošty realizovať platbu na účet najneskôr nasledujúci pracovný deň po tom, keď platba z účtu daňového subjektu bola uskutočnená (súčasná úprava § 60 zákona). Daňový subjekt nemôže o vlastnej platbe rozhodovať a i napriek snahe dodržať deň platby voči správcovi dane, musí sa prispôsobovať komerčným podmienkam bánk a pošty, ktoré majú vo všeobecných obchodných podmienkach deklarované, okrem iného, že „banka je oprávnená (aj keď len z obzvlášť závažných) prevádzkových dôvodov určiť ktorýkoľvek deň za neobchodný. 
Navrhovaná zmena nielen znemožňuje daňovému subjektu dodržiavať platobnú disciplínu a vzťahy k štátnemu rozpočtu, ale takouto úpravou sa fakticky skracuje zákonná lehota na podanie daňových priznaní. Pri dani z pridanej hodnoty je takto úplne eliminovaná možnosť do priznania zahrnúť faktúry, ktoré daňový subjekt má k dispozícií do lehoty na podanie priznania, pretože táto lehota je totožná s lehotou na platenie dane. Táto úprava ďalej vzhľadom na ustanovenie § 54 ods. 2 písm. a) bod 1 zákona (platbu dane je možné vykonať na „príslušný“ účet správcu dane) umožní sankcionovať daňový subjekt aj v prípade, ak daň zaplatí včas avšak pochybí len v príslušnom účte pre konkrétnu daň. 

A 

--------------- 
Navrhovaná právna úprava zavádza represívne prvky, ktoré sa doteraz v správe daní nepoužívali. Ide najmä o predbežné opatrenie podľa ustanovenia § 49 ods. 1 písm. a) formou zloženia peňažnej sumy na účet správcu dane. Tento úkon daňový subjekt maximálne zaťažuje, pričom správca dane môže k nemu pristúpiť už na základe výsledku miestneho zisťovania a môže byť aj likvidačného charakteru. 

N Návrh neprináša nové právne inštitúty. Došlo len k zlúčeniu doterajších ustanovení o zabezpečovacom príkaze s ustanoveniami o predbežných opatreniach. 

-------------- 
V dôvodovej správe sa uvádza, že v navrhovanom ustanovení sa navrhuje ponechať sankčný systém, ktorý bol zavedený zákonom počnúc rokom 2004. Navrhovaná právna úprava, na rozdiel od právnej úpravy zavedenej od roku 2004, vôbec neupravuje sankciu pre správcu dane v prípade neoprávnene zadržiavaných finančných prostriedkov podľa platného ustanovenia § 35b ods. 5 až ods. 7 zákona. Na strane druhej sankčný postih za porušenie povinnosti sa daňovým subjektom značne sprísnil. 

A 

---------------- 
V čl. 41 ods. 1 Charty základných práv EÚ, ako aj v Rezolúciách Výboru ministrov Rady Európy je obsiahnuté právo na dobrú správu. Aj Súd prvého stupňa ES vo svojich rozhodnutiach označil právo na dobrú správu za jeden zo všeobecných princípov dodržiavaných v právnom štáte, ktoré sú spoločné ústavným tradíciám členských štátov. V judikatúre Súdneho dvora ES je dobrá správa už dávnejšie považovaná za všeobecnú správnu zásadu, a tým i súčasť práva EÚ. Navrhovaná právna úprava neakceptuje všeobecne zásady správneho konania, presadzované ako Radou Európy, tak aj EÚ. V zásadách daňového konania absentuje najmä zásada, aby pri rozhodovaní skutkovo zhodných alebo podobných prípadov nevznikali neodôvodnené rozdiely, zásada zákazu zneužitia správneho uváženia a právo na poskytnutie primeraného poučenia o právach a povinnostiach. Z uvedených dôvodov predkladaný zákon môže vytvárať právny podklad pre porušovania základných ústavných princípov právneho štátu, najmä princípu právnej istoty a legitímnych očakávaní, zákazu zneužitia správneho uváženia, princípu nestrannosti, primeranosti a vytvára legitímny základ pre nečinnosť správcov dane. 

N Zásada rozhodovania v skutkovo zhodných alebo podobných prípadoch rovnako nie je pri správe daní uplatniteľná, pretože ide o striktne individuálne prípady, ktoré len navonok vykazujú znaky podobnosti, pričom z aplikačnej praxe vyplýva, že aj nepatrný rozdiel môže viesť k inému rozhodnutiu. 
 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu 
Žiadame predkladateľa upraviť poznámky pod čiarou k odkazom v zmysle Legislatívnych pravidiel vlády SR. V niektorých prípadoch sa v poznámkach pod čiarou uvádzajú nesprávne právne predpisy, ktoré nesúvisia s ustanoveniami, ktoré na ne odkazujú [napr. v § 25 ods. 12 sa nesprávne odkazuje (odkaz č. 33) na zákon č. 215/2002 Z. z. o elektronickom podpise a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v § 26 ods. 5 sa nesprávne odkazuje (odkaz č. 41) na zákon č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov...]. 
Ďalej žiadame predkladateľa odstrániť v návrhu prázdne zátvorky, alebo doplniť chýbajúce odkazy na právne predpisy. 
Žiadame predkladateľa, aby návrh zákona štylisticky upravil, nakoľko sa v ňom vyskytuje množstvo štylistických chýb (napr. v § 77 ods. 2 a nasledujúce sú zle vyskloňované slová „daňového preplatok“, v § 43 ods. 5 písm. b) chýba slovo „žiada“...). 
Žiadame predkladateľa, aby v návrhu zjednotil používanie pojmov „právne akty Európskej Únie“ a „právne akty Európskych spoločenstiev“. Domnievame sa, že v súvislosti s problematikou upravenou týmto návrhom sa jedná o „právne akty Európskych spoločenstiev“ (§ 33 ods. 1). 
 	O 	A 	Chyba bola spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 18 
V § 18 ods. sa uvádza, že o ústnom pojednávaní alebo vykonaní úkonu spíše správca dane zápisnicu. V § 18 ods. 2 a nasledujúce sa upravujú len náležitosti zápisnice z vykonaného ústneho pojednávania. Preto žiadame predkladateľa, aby v § 18 upravil aj náležitosti zápisnice o vykonaní úkonu. 	O 	ČA 	Text bol preformulovaný tak, že náležitosti zápisnice o vykonaní úkonu vyplývajú z ustanovenia § 18. 	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody 
Žiadame predkladateľa, aby v prípade, že sa v návrhu nevyskytujú ustanovenia preberajúce čl. 4 a čl. 5 smernice Rady 2008/55/ES z 26. mája 2008 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok týkajúcich sa určitých poplatkov, odvodov, daní a ďalších opatrení (ďalej len „smernica 2008/55/ES“), tieto články vypustil z tabuľky zhody. Predmetné články sa preberajú zákonom o medzinárodnej pomoci pri vymáhaní niektorých finančných pohľadávok a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
V pôvodnom texte zákona č. 511/1992 o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení neskorších predpisov sa preberali aj niektoré ustanovenia smernice Rady 77/779/EHS z 19. decembra 1977 o vzájomnej pomoci príslušných úradov členských štátov v oblasti priamych daní. V prípade, ak sa týmto návrhom preberajú ustanovenia predmetnej smernice, je potrebné k nej vypracovať tabuľky zhody. Upozorňujeme aj na to, že je potom potrebné túto smernicu uviesť v bode 3 doložky zlučiteľnosti. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 56 ods. 5, § 77 ods. 3 
Odporúčame predkladateľovi, aby v záujme zrozumiteľnosti doplnil za slová „nedosiahne 15%“ slová „ročnej úrokovej sadzby“, nakoľko z navrhovaného textu nie je celkom jasné čoho sa uvedených 15 % týka.  	O 	N 	Výpočet úroku považujeme za jednoznačný, pretože z kontextu celého ustanovenia vyplýva, že vždy ide o ročnú úrokovú sadzbu. 	
OAP SVL ÚV SR 	K § 43 
V záujme prehľadnosti odporúčame predkladateľovi presunúť ods. 4 na miesto ods. 2. Zároveň je potrebné prečíslovať doterajšie ods. 2 až 5.  	O 	A 	 	
ÚV SR 	k názvu obalu materiálu 
V názve materiálu sa uvádza : "Návrh zákon z ... 2009, ..." 
Odporúčame z názvu materiálu vypustiť interpunkčné znamienko resp. čiarku za slovami "z ... 2009 ..." 
Ide o gramatickú úpravu. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 77 ods. 4 
V ustanovení sa odkazuje na nesprávny odsek, pravdepodobne má byť odsek 3. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 85 
Osoba, ktorá si chce započítať pohľadávku voči štátnej rozpočtovej organizácii, musí mať daňový nedoplatok, čím sa v prípade, že Daňové riaditeľstvo alebo Colné riaditeľstvo potvrdenie o započítaní nevydá alebo ak príslušná štátna rozpočtová organizácia záväzok zodpovedajúci pohľadávke neuzná, vystavuje riziku sankcií (povinnosť platiť úrok, pokuta, daňové exekučné konanie). Dávame na zváženie ustanovenie upraviť. 	O 	N 	Zámerom predkladateľa je, aby sa pri nezapočítaní daňového nedoplatku uložila sankcia v plnej výške. 	
MS SR 	K § 75 ods. 7, 79 ods. 1 
V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR navrhujeme neodkazovať na jednotlivé vety, pokiaľ to nie je nevyhnutné. 	O 	N 	Odkazovanie na jednotlivé vety považuje predkladateľ v návrhu zákona za nevyhnutné. 	
MS SR 	K § 84 
Navrhujeme nadpis a znenie ustanovenia terminologicky upraviť na postúpenie daňovej pohľadávky. 	O 	N 	Zámerom predkladateľa je postupovať len daňový nedoplatok a nie daňovú pohľadávku vzhľadom na základné pojmy upravené v § 2. 	
MS SR 	K § 86 ods. 10 
Prvú vetu odseku 10 navrhujeme formulačne upraviť pretože je v rozpore napr. s ustanovením odseku 5 alebo § 110, keď by sa vykonávala daňová exekúcia u ručiteľa daňového dlžníka. Podľa prvej vety odseku 10 daňová exekúcia je neprípustná na majetok, ktorý je vo vlastníctve tretej osoby. 	O 	A 	 	
MS SR 	K § 31 
Z navrhovaného znenia nie je zrejmé, či je doručovanie elektronickými prostriedkami výlučným spôsobom doručovania písomností správcu dane subjektom uvedeným v § 13 (platitelia dane z pridanej hodnoty). V prípade, že by to bol výlučný spôsob doručovania, uvedené subjekty by boli zákonom nepriamo nútené zaobstarať si príslušnú aplikáciu, pretože bez tejto aplikácie by si nemohli overiť pravosť zaručeného elektronického podpisu. 	O 	N 	Ide o prednostný, nie výlučný spôsob doručovania. 	
MS SR 	K § 49 ods. 3 
Tretie osoby sa pri uzatváraní právnych úkonov týkajúcich sa nehnuteľností nemôžu dozvedieť o uloženom predbežnom opatrení. Z dôvodu ochrany tretích osôb nesúhlasíme s tým, aby právne úkony vykonané v rozpore s uloženým predbežným opatrením boli neplatné. S uvedenou sankciou by sa dalo súhlasiť napríklad od času, keď by bola táto skutočnosť vyznačená v katastri nehnuteľností a tretie strany by sa mohli o tom dozvedieť. 	Z 	A 	 	
MS SR 	K § 10 
V písmene ag) navrhujeme medzi subjekty uvedené v odseku 6 zaradiť aj správcu v konkurznom konaní, podobne ako je zaradený už predbežný správca. 

Navrhujeme upraviť formulačne písmeno w). Záložný veriteľ nemá predmet daňovej exekúcie zaťažený záložným právom ale má pohľadávku zabezpečenú záložným právom, ktorého predmetom je predmet daňovej exekúcie. 
 	O 	ČA 	Správca konkurznej podstaty je osobitne upravený v § 157. 	
SLASPO 	k § 2 písm. b) 
Pripomienka č. 2 
k § 2 písm. b) 
v písm. b) navrhujeme vypustiť slová „alebo osobitných predpisov2“. 
Odôvodnenie: 
V odkaze pod čiarou v bode 2) sú predpisy vymenované ako príklad, čo v kontexte navrhovaného ustanovenia dáva správcovi daní neprimerané možnosti v určovaní, podľa ktorého predpisu definované úroky, sankčné úroky a pokuty sú daňou podľa daného zákona. Uvedené odporuje zásade, že štátny orgán môže konať len v tom rozsahu, ktorý mu stanovuje zákon – v danom prípade by takýto rozsah bol stanovený nejednoznačne. 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že vecná príslušnosť správcu dane je definovaná v osobitných predpisoch, považujeme definíciu pojmu daň vrátane poznámky pod čiarou za jednoznačnú. 	
SLASPO 	§ 64 ods. 1 
Pripomienka č. 32 
§ 64 ods. 1 
v odseku 1 navrhujeme doplniť vetu: “ V jednoduchých veciach doplnených predloženými dokladmi daňového subjektu je správca dane povinný rozhodnúť bezodkladne, najneskôr do 8 dní.“ 
 	O 	N 	Doterajšia úprava vyvolávala aplikačné problémy vzhľadom na nejednoznačnosť pojmov "bezodkladne" a "jednoduchý prípad". Záujmom správcu dane je v súlade so zásadami správy daní ukončiť konanie čo najskôr. Lehotu 30 dní považujeme za primeranú. 	
SLASPO 	§ 153 ods. 2  
Pripomienka č. 48 
§ 153 ods. 2 
v ods. 2 navrhujeme vypustiť štvrtú vetu. 
Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie o sankčnom úroku v minimálnej výške 20 % z dlžnej sumy je neprimerané a nezodpovedá ekonomickému prostrediu. Navyše je to päť násobne vyššia sankcia ako v súčasnosti uplatňovaná. 
 	O 	N 	Vzhľadom na to, že v súčasnosti je základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky nízka, navrhuje sa pri výpočte sankčného úroku namiesto základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky použiť ročnú úrokovú sadzbu z pôvodných 20% na 15%. Bez ustanovenia minimálnej hranice by vyrubenie sankčného úroku bolo neefektívne. 	
SLASPO 	§ 152 ods. 15 
Pripomienka č. 46 
§ 152 ods. 15 
v ods. 15 navrhujeme slovo „10 “ nahradiť slovom „16“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná hranica minimálnej pokuty nad 10 eur nezodpovedá ekonomickému prostrediu. Preto navrhujeme ponechať hranicu približne na úrovni platnej v súčasnosti. 

 	O 	N 	Ustanovenú hranicu považujeme za primeranú ekonomickému prostrediu 	
SLASPO 	k § 4 ods. 2 
Pripomienka č. 3 
k § 4 ods. 2 
znenie ods. 2 navrhujeme na konci odseku doplniť vetu: „ Správca dane nevyžaduje úradne overený preklad písomnosti, ak je táto vyhotovená v anglickom jazyku.“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na široké používanie tohto jazyka v medzinárodných vzťahoch a aj to, že daňová správa v zahraničí často vystavuje potvrdenia, používa formuláre vo viacjazyčnej úprave, považujeme akceptáciu takto vyhotovených písomností za úplne bežnú v prípade požitia anglického jazyka. Tak ako sa celý podnikateľský sektor musí vysporadúvať s rozširovaním jazykových zručností, štátna správa tento trend nedodržiava, i keď sme krajinou Európskej únie. 
 	O 	N 	Akceptovanie pripomienky by znamenalo nadmernú administratívnu záťaž pre správcov dane. 	
SLASPO 	k § 23 ods. 2 
Pripomienka č. 6 
k § 23 ods. 2 
navrhujeme v § 23 doplniť nový odsek 2 s nasledovným znením: „(2) Dokazovanie vykonáva aj správca dane, ktorý vedie daňové konanie“ a upraviť číslovanie pôvodných odsekov 2 až 5 na odseky 3 až 6. 
Odôvodnenie: 
Vypustenie povinnosti dokazovania tvrdení správcu dane je jeho neodôvodnenou výhodou a popiera právo daňového subjektu na predkladanie dôkazov potvrdzujúcich tvrdenia správcu dane. 

 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 31 ods. 1 a 2 
Pripomienka č. 11 
§ 31 ods. 1 a 2 
v uvedených odsekoch je nesprávne označenie odkazu /41/, ktoré treba opraviť. 
Odôvodnenie: 
Zákon o starobnom dôchodkovom sporení nesúvisí s problematikou elektronického doručovania. 

 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 78 
Pripomienka č. 34 
§ 78 
považujeme za potrebné v danom ustanovení doplniť náležitosti výzvy na zaplatenie daňových nedoplatkov tak, aby bolo zo samotnej výzvy zrejmé, akej daňovej povinnosti a ktorých daňových nedoplatkov sa výzva týka. Ide o to, že na výzvu je naviazané plynutie premlčacej doby podľa § 83 ods. 1, resp. začatie plynutia novej premlčacej doby. 
 	O 	N 	Náležitosti výzvy na zaplatenie jednoznače vyplývajú z § 78. 	
SLASPO 	k § 11 ods. 2 
Pripomienka č. 4 
k § 11 ods. 2 
ods. 2 navrhujeme doplniť novým písmenom d): 
„d) tretia osoba, patrí mu náhrada hotových výdavkov; ak je treťou osobou znalec, audítor alebo tlmočník, patrí mu náhrada hotových výdavkov a odmien podľa osobitného predpisu; nárok je nevyhnutné uplatniť u správcu dane súčasne s dokladmi preukazujúcimi uplatňovaný nárok, do piatich pracovných dní po úkone v daňovom konaní.“ 

Odôvodnenie: 
Na daňovom konaní sa môžu zúčastniť na výzvu správcu dane aj tretie osoby, ktorým môžu vzniknúť výdavky s týmto konaním a preto majú právo na ich náhradu tak, ako ostatní účastníci konania. 

 	O 	N 	Znalec, tlmočník a prekladateľ má nárok na náhradu výdavkov podľa osobitného predpisu, ostatné uvedené osoby si svoje nároky môžu uplatňovať podľ a §11 ods. 2 písm. b) 	
SLASPO 	§ 152 ods. 8 
Pripomienka č. 44 
§ 152 ods. 8 
znenie tohto odseku navrhujeme úplne vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie o sankcii – pokute v minimálnej výške 15% rozdielu dane je demotivujúce pre daňové subjekty odvádzať daň správne a včas. Je to kontra produktívne ustanovenie aj pre daňovú správu a štátny rozpočet a s vysokou pravdepodobnosťou bude spôsobovať zhoršenie daňovej disciplíny subjektov priznávať daň správne. Ak daňový subjekt spôsobí nesprávne vykázanie základu dane neúmyselne (napr. nesprávnou aplikáciu hmotno-právneho predpisu). Ide o neprimeranú sankciu. Každé iné úmyselné konanie ústiace do skrátenia dane majú zakotvené iné inštitúty v trestnom poriadku. Neadekvátne zvýšenie sadzby pre výpočet pokuty nezodpovedá ekonomickému prostrediu. 

 	O 	N 	Vzhľadom na to, že v súčasnosti je základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky nízka, navrhuje sa pri výpočte pokuty namiesto základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky uložiť pokutu vo výške z pôvodných 15% na 10%. Inak by bolo ukladanie pokút neefektívne. 	
SLASPO 	§ 153 ods. 11 
Pripomienka č. 50 
§ 153 ods. 11 
§ 153 navrhujeme doplniť o odsek 11 nasledovne: „Proti rozhodnutiu o vyrubení sankčného úroku sa možno odvolať.“ 
Odôvodnenie: 
Možnosť odvolania sa je základné právo daňového subjektu a preto je potrebné nechať toto ustanovenie v § 153 tak, ako to je v súčasne platnom zákone o správe daní. 

 	O 	N 	Podľa § 70 ods. 1 je možnosť sa voči akémukoľvek rozhodnutiu sa odvolať ak nie je v zákone ustanovené inak. 	
SLASPO 	§ 152 ods. 2 
Pripomienka č. 43 
§ 152 ods. 2 
v prvej aj druhej vete ods. 2 navrhujeme vypustiť slová „alebo c)“. 
Odôvodnenie: 
Nesplnenie oznamovacej povinnosti ani po výzve nie je taký závažný skutok, za ktorý by museli byť pokuty vyrubované obligatórne. Navyše, je nelogické, aby za nesplnenie oznamovacej povinnosti po výzve bola maximálna hranica pokuty desať násobne vyššia (pri DÚ a CÚ), ako základná pokuta za nesplnenie oznamovacej povinnosti v zmysle príslušných právnych predpisov. Neuposlúchnutie výzvy pri nepodaní daňového priznania je pokutované len dvojnásobne vyššou sankciou, ako nepodanie priznania v zákonnej lehote. 
 	O 	N 	V prípade vypustenia sankcie by nebolo vynútiteľné plnenie ustanovenej povinnosti. 	
SLASPO 	k § 25 ods. 4  
Pripomienka č. 8 
k § 25 ods. 4 
odporúčame preformulovat a upresnit 
Odôvodnenie: z návrhu zákona nie je jasné, akým spôsobom má poisťovňa oznamovať výplaty poistných plnení nahrazujících príjem či výnos. Je veľmi ťažké si predstaviť rozsah tohto oznamovania a jeho formu. Súčinnosť so správcom dane je samozrejme nutná, ale oznamovacia povinnosť bez minimálneho limitu a v tomto rozsahu je pre prax príliš až nedmieru zaťažujúca 
 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné uvádzať formu oznamovania predmetných údajov v zákone, pretože je účelnejšie ju dohodnúť s daňovými orgánmi. 	
SLASPO 	§ 125 ods. 3 
Pripomienka č. 39 
§ 125 ods. 3 
odporúčame rozšíriť uvedený výpočet aj o peňažné prostriedky určené na zaplatenie odvodov za zamestnancov (sociálne poistenie, zdravotné poistenie, nemocenské poistenie a pod.). 
Odôvodnenie: v návrhu sa uvádza, že daňovej exekúcii odobratím hotových peňazí nepodliehajú peňažné prostriedky určené na výplatu miezd zamestnancov daňového dlžníka a peňažné prostriedky na odškodňovanie pracovných úrazov. 

 	O 	N 	Odvody, ktoré zamestnávateľ odvádza za zamestnanca sú zahrnuté v mzde. 	
SLASPO 	§ 54 ods. 9 
Pripomienka č. 24 
§ 54 ods. 9 
doplnenie nové znenie odseku 9 za odsek 8 a nadväzne zmena označenia odsekov 9 až 13 na odseky 10 až 14. 
„(9) Ak nemožno použiť neoznačenú platbu daňového subjektu podľa odsekov 6 a 7, správca dane bude považovať takúto platbu za daňový preplatok.“ 
Odôvodnenie: 
Odseky tohto § neobsahujú ustanovenie o tom, ako nakladať s neoznačenou platbou v prípade, ak nemožno takúto platbu použiť spôsobom uvedeným v odsekoch 6 a 7. Preto je nutné v takom prípade považovať takúto platbu za preplatok. 

 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 54 ods. 11 písm. a) 
Pripomienka č. 25 
§ 54 ods. 11 písm. a) 
V ods. 11 písm. a) navrhujeme pôvodné znenie nahradiť dvomi novými písmenami 
písm. a) „pri bezhotovostných prevodoch z účtu v banke deň, kedy bolo uskutočnené odpísanie z účtu 
daňového subjektu“ 
písm. b) „ pri platbách v hotovosti deň, kedy banka alebo pošta hotovosť prijala alebo prevzala.“ 

Odôvodnenie: 
Skutočnosť, že sa za deň platby považuje deň odpísania z účtu daňového subjektu (pri bezhotovostných platbách) alebo deň prijatia hotovosti bankou a poštou je dlhoročná zvyklosť a jej narušenie bude spôsobovať nevedomé omeškanie s platbami daňových subjektov s následnými sankciami. Navyše, daňové subjekty nebudú informované o skutočnom dni úhrady a prípadne o počte dní omeškania s platbou. 
Navrhujeme zmenu označenia písm. b) až d) na c) až e) v súvislosti s novým znením písm. b) 

 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 58 ods. 2 
Pripomienka č. 29 
§ 58 ods. 2 
odsek 2 navrhujeme doplniť vetou“ Tretie osoby majú práva a povinnosti účastníkov konania“ 
Odôvodnenie: 
Zo znenia nasledujúcich odsekov jasne nevyplýva, že tieto práva a povinnosti majú aj tretie osoby. 

 	O 	N 	Zámerom predkladateľa je, aby tretie osoby nemali postavenie účastníka daňového konania, keďže v konkrétnom daňovom konaní sa nerozhoduje o ich právach a povinnostiach. 	
SLASPO 	§ 54 ods. 12 
Pripomienka č. 27 
§ 54 ods. 12 
v prípade akceptácie návrhu uvedeného v ods. 11 písm. a) navrhujeme doplniť tento § novým odsekom 12: 
„ Banky a pošty sú povinné previesť platby na príslušné účty správcov daní vždy najneskôr nasledujúci pracovný deň po tom, keď platba z účtu daňového subjektu bola uskutočnená alebo keď bola v prospech účtu správcu dane prijatá v hotovosti. Ak je účet správcu dane vedený v inej banke ako účet daňového subjektu, z ktorého je platba prevádzaná, je banka, ktorá uskutočňuje prevod, povinná previesť uhradzovanú sumu tej banke, v ktorej je vedený účet správcu dane, v rovnakej lehote ako v predchádzajúcej vete. Rovnakým spôsobom sa postupuje pri platbách prijímaných v prospech účtu správcu dane v hotovosti. Banka, v ktorej sú vedené účty správcu dane, pripíše v ich prospech takto prevedené platby najneskôr nasledujúci pracovný deň po tom, čo k týmto peňažným prostriedkom získala dispozičné právo. Banky sú súčasne povinné oznámiť správcovi dane deň, kedy došlo k odpísaniu platby z účtu daňovníka. Ak banka alebo pošta nedodrží tieto lehoty, je povinná uhradiť správcovi dane zo sumy neprevedenej včas sankciu vo výške trojnásobku základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky platnej v deň, keď mala banka alebo pošta previesť platbu na príslušné účty správcu dane“ 
Odôvodnenie: 
Ak sa bude za deň platby považovať deň odpísania z účtu daňového subjektu alebo deň prijatia hotovosti bankou alebo poštou, je nevyhnutné zaviazať banky a pošty k takým úkonom, aby sa platby čo najrýchlejšie dostali na účty správcov daní. 

 	O 	N 	Úprava povinností bánk a pôšt nie je predmetom tohto zákona. 	
SLASPO 	§ 79 ods. 1 
Pripomienka č. 35 
§ 79 ods. 1 
v siedmej vete navrhujeme zameniť slovo „štvrtej“ za slovo „piatej“ a slovo „piatej“ za slovo „šiestej“. 
Odôvodnenie: 
V texte sú omylom uvedené chybné odvolávky len chyba v počítaní viet. 

 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 31 ods. 4  
Pripomienka č. 12 
§ 31 ods. 4 
odporúčame konkrétnejšiu definíciu pojmu „dátová schránka“. 
 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 45 ods. 4 
Pripomienka č. 19 
§ 45 ods. 4 
v ods. 4 navrhujeme v tretej vete slová „primerane predĺžiť, a to aj opakovane “ nahradiť slovami „predĺžiť najviac o 60 dní“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie ods. 4 neobsahuje časové obmedzenie na vrátenie zapožičaných dokladov a vecí, čo môže viesť k neúmernému predlžovaniu výkonu daňovej kontroly, a tým k obmedzovaniu práv daňových subjektov a k ich neúmernému zaťažovaniu. 
 	O 	N 	V niektorých zložitých prípadoch by navrhovaná lehota na vrátenie dokladov a iných vecí nebola dostačujúca. 	
SLASPO 	§ 54 ods. 11 písm. c) 
(po zmene označenia písm. d) 
 
Pripomienka č. 26 
§ 54 ods. 11 písm. c) 
(po zmene označenia písm. d) 
Znenie ods. 11 písm. c) resp. d) navrhujeme úplne vypustiť alebo navrhujeme vypustiť slovo „iného“. 
Odôvodnenie: 
Neoznačená platba, ktorá nemôže byť použitá podľa odseku 6 je umiestnená na účtoch správcu dane, daňový subjekt s ňou nemôže disponovať preto nie je dôvod na posúvanie dňa platby pri jej použití podľa odseku 7 až na deň, kedy bude prijatá iným správcom dane. Kompenzácia je podobný prípad, ako deň použitia daňového preplatku podľa § 77 opísaný v písm. d) tohto odseku. 

 	O 	N 	Úprava navrhnutá v pripomienke bude realizovateľná až po zlúčení daňovej a colnej správy. 	
SLASPO 	§ 83 ods. 4 
Pripomienka č. 37 
§ 83 ods. 4 
v ods. 4 navrhujeme číslo „25“ nahradiť číslom „20“ 
Odôvodnenie: 
Predĺženie lehoty, po ktorom zaniká právo na vymáhanie daňového nedoplatku, je nezmyselné, doterajšia 20 ročná lehota je dostatočne dlhá. 

 	O 	N 	Došlo k posunutiu začatia plynutia prekluzívnej lehoty na vymáhanie daňového nedoplatku, preto nedochádza k faktickému predĺženiu lehoty. 	
SLASPO 	§ 45 ods. 1 
Pripomienka č. 18 
§ 45 ods. 1 
znenie ods. 1 navrhujeme zmeniť nasledovne: 
„(1) Správca dane doručí daňovému subjektu písomné oznámenie o výkone daňovej kontroly. Toto oznámenie musí obsahovať miesto a deň začatia daňovej kontroly, druh kontrolovanej dane a kontrolované zdaňovacie alebo účtovné obdobie. Ak z dôvodov na strane daňového subjektu nemožno začať daňovú kontrolu v deň uvedený v oznámení o výkone daňovej kontroly, daňový subjekt je povinný túto skutočnosť do 8 dní od doručenia oznámenia o výkone daňovej kontroly oznámiť správcovi dane a dohodnúť so správcom dane iný deň začatia daňovej kontroly, pričom daňová kontrola sa nesmie začať neskôr ako 40 dní od doručenia oznámenia o výkone daňovej kontroly. Ak nedôjde k dohode medzi daňovým subjektom a správcom dane o začatí daňovej kontroly, považuje sa štyridsiaty deň za deň začatia daňovej kontroly. Ak daňový subjekt neumožní vykonať daňovú kontrolu, správca dane je oprávnený zistiť základ dane a určiť daň podľa § 47. 
Správca dane je oprávnený začať daňovú kontrolu aj bez oznámenia, ak tak ustanovuje osobitný zákon alebo ak o vykonanie daňovej kontroly požiadajú orgány činné v trestnom konaní, alebo ak hrozí, že účtovné alebo iné doklady budú znehodnotené, zničené alebo pozmenené. V týchto prípadoch, v deň začatia daňovej kontroly, zamestnanec správcu dane spíše zápisnicu o začatí daňovej kontroly, v ktorej okrem náležitostí ustanovených v § 18 musí byť uvedený deň začatia, miesto vykonávania daňovej kontroly, dôvod začatia daňovej kontroly, predmet daňovej kontroly a kontrolované zdaňovacie alebo účtovné obdobie. 
Odôvodnenie: 
Začatie daňovej kontroly bez vopred doručeného oznámenia o výkone kontroly ako prednostného spôsobu začatia daňovej kontroly a neumožnenie daňovému subjektu dohodnúť v rámci stanovených korektných pravidiel termín začatia daňovej kontroly hrubo zasahuje do práv daňových subjektov a nadradzuje práva daňovej správy nad práva a oprávnené záujmy daňových subjektov. Okamžité začatie daňovej kontroly je v súčasnosti dovolené len v mimoriadnych prípadoch (napr. pri spotrebných daniach, ak je podozrenie z trestného činu, hrozí znehodnotenie, strata alebo zničenie dokladov, resp. pri kontrole oprávnenosti vrátenia dane). V zásade ide o kriminálny podtext (kriminalita bielych golierov, organizované skupiny a pod.), alebo ak daňový subjekt žiada neúmerné vrátenie dane/nadmerný odpočet. V takýchto prípadoch podporujeme právo štátu na také opatrenia ako ad hoc vykonať daňovú kontrolu bez komunikácie s daňovým subjektom vopred. V prípade bežnej správy daní ide ale o hrubé nerešpektovanie práva a oprávnených záujmov daňových subjektov. 

 	O 	N 	Uvedený spôsob začatia daňovej kontroly bol navrhnutý za účelom jeho zefektívnenia.  	
SLASPO 	§ 45 ods. 7 
Pripomienka č. 20 
§ 45 ods. 7 
návrh nového ods. 7 
§ 45 navrhujeme doplniť o ods. 7, ktorý znie: „Správca dane ukončí daňovú kontrolu do šiestich mesiacov odo dňa jej začatia. Orgán najbližšie nadriadený správcovi dane môže lehotu uvedenú v prvej vete v zložitých prípadoch pred jej uplynutím primerane predĺžiť, najviac však o šesť mesiacov, a ak ide o daňovú kontrolu zahraničných závislých osôb, ktoré vyčísľujú rozdiel základu dane podľa osobitného zákona, najviac o 12 mesiacov. O predĺžení lehoty je správca dane povinný upovedomiť daňový subjekt a uviesť dôvody predĺženia. Tieto lehoty neplatia na vykonania daňovej kontroly, ak sa vykonáva na požiadanie orgánov činných v trestnom konaní. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie zákona neobsahuje časové obmedzenie výkonu daňovej kontroly, čo môže viesť k neúmernému predlžovaniu jej výkonu, a tým k obmedzovaniu práv a oprávnených záujmov daňových subjektov a k ich neúmernému zaťažovaniu 

 	O 	N 	Návrh je v súlade so zámerom zjednotenia procesov daňovej a colnej správy. Správca dane je povinný pri výkone daňovej kontroly dodržiavať zásadu minimalizácie zaťažovania daňového subjektu v súlade so základnými zásadami správy daní. Je v záujme správcu dane čo najskôr daňovú kontrolu ukončiť, vzhľadom na plynutie prekluzívnej lehoty na vyrubenie dane. 	
SLASPO 	k § 18 ods. 4,5,6,7 
Pripomienka č. 5 
k § 18 ods. 4,5,6,7 
v odsekoch 4,5,6 a 7 navrhujeme slová „ príslušný orgán“ vo všetkých gramatických tvaroch nahradiť slovami „správca dane“ alebo v samostatnom odseku definovať, ktoré subjekty sa pod týmto označením rozumejú. 
Odôvodnenie: 
Označenie príslušný orgán nie je jednoznačné a preto je vhodné ho definovať alebo nahradiť inými výstižnejšími slovami. 
 	O 	N 	Pojem príslušný orgán považujeme za správny, pretože príslušnosť orgánov na vykonávanie jednotlivých úkonov pri správe daní vyplýva z tohto zákona a ostatných daňových predpisov 	
SLASPO 	§ 44 ods. 4 
Pripomienka č. 17 
§ 44 ods. 4 
§ 44 navrhujeme doplniť o ods. 4 nasledovne: „Ustanovenia § 3 sa primerane použijú aj na daňovú kontrolu.“ 
Odôvodnenie: 
Týmto ustanovením sa zabezpečí vyváženie postavenia, práv a povinností správcu dane a daňového subjektu aj pri daňovej kontrole 
 	O 	N 	Daňová kontrola je súčasťou správy daní, preto sa na ňu § 3 vzťahuje 	
SLASPO 	§ 152 ods. 1 písm. b) 
Pripomienka č. 41 
§ 152 ods. 1 písm. b) 
znenie ods. 1 písm. b) navrhujeme zmeniť nasledovne: 
„b) nesplní registračnú povinnosť , správca dane uloží pokutu najmenej 60 eur a najviac 3 000 eur; pri daniach podľa osobitného zákona ab) zákona najmenej 6 eur, ak ide o fyzickú osobu,“ 
Doplnenie odvolávky ab) Napríklad zákon 582/2004 o miestnych daniach a miestnom poplatku...... 
Odôvodnenie: 
Maximálna hranica pokuty pri nesplnení registračnej povinnosti je neúmerne vysoká – predstavuje takmer sedem násobok súčasného stavu, dokonca je o 4 000 eur vyššia ako pri nepodaní daňového priznania v ustanovenej lehote. Návrh takisto nestanovuje miernejšiu hranicu pre fyzické osoby pri zákone o miestnych daniach, čo je obvyklá prax, dokonca aj v návrhu tohto zákona. Nezavedením miernejšej hranice pre fyzické osoby budú tieto pokutované desať násobne vyššou sankciou, ako v súčasnosti. 
 	O 	N 	Ustanovený rozsah pokút považuje navrhovateľ za primeraný vzhľadom na to, že právca dane musí pri ukladaní prihliadať aj na závažnosť, dĺžku trvania a následky trvania protiprávneho stavu porušenia zákona, čo musí riadne odôvodniť.  	
SLASPO 	§ 56 ods. 5 
Pripomienka č. 28 
§ 56 ods. 5 
v odseku 5 v druhej vete navrhujeme vypustiť druhú časť „ ak trojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky nedosiahne 15 %, pri výpočte úroku sa namiesto trojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky použije ročná úroková sadzba 15 %. 
Odôvodnenie: 
Ide o neprimerané zvýšenie sadzby pre výpočet úroku nezodpovedajúce ekonomickému prostrediu. 
 	O 	ČA 	Vzhľadom na to, že v súčasnosti je základná úroková sadzba Európskej centrálnej banky nízka, navrhuje sa pri výpočte úroku namiesto základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky použiť ročnú úrokovú sadzbu z pôvodných 15% na 10%. Bez ustanovenia minimálnej hranice by vyrubenie úroku bolo neefektívne. 	
SLASPO 	§ 152 ods. 14 
Pripomienka č. 45 
§ 152 ods. 14 
v ods. 14) navrhujeme slovo „uloží “ nahradiť slovami „ môže uložiť“. 
Odôvodnenie: 
Nesplnenie povinností nepeňažnej povahy nie je taký závažný skutok, za ktorý by museli byť pokuty vyrubované obligatórne. V súčasnosti je ukladanie tejto pokuty iba fakultatívne a nie je dôvod zmeniť ukladanie pokuty na povinné, hoci sa aj pri tejto pokute prihliada na závažnosť, trvanie a následky protiprávneho stavu. 

 	O 	N 	V prípade fakultatívneho ukladania sankcie by sa oslabila vynútiteľnosť plnenie ustanovenej povinnosti. 	
SLASPO 	§ 152 ods. 1 písm. c) 
Pripomienka č. 42 
§ 152 ods. 1 písm. c) 
znenie ods. 1 písm. c) navrhujeme zmeniť nasledovne: 
„c) nesplní oznamovaciu povinnosť, správca dane môže uložiť pokutu najmenej 30 eur a najviac 3 000 eur“; ak je správcom dane obec, môže uložiť pokutu, najmenej 5 eur, ak ide o fyzickú osobu.“ 
Odôvodnenie: 
Porušenie oznamovacej povinnosti nie je taký závažný skutok, za ktorý by museli byť pokuty vyrubované obligatórne. V súčasnosti je ukladanie tejto pokuty iba fakultatívne. Navyše, navrhovaná minimálna hranica pokuty pre právnické osoby (60 eur), ak je správcom obec, je dvojnásobne vyššia ako pri pokutách, ak je správcom daňový alebo colný úrad (30 eur). V súčasnosti je minimálna hranica pre právnické osoby rovnaká bez ohľadu na to, ktorý správca dane (DÚ, CÚ alebo obec) pokutu vyrubuje. 

 	O 	N 	Ustanovený rozsah pokút považuje navrhovateľ za primeraný vzhľadom na to, že právca dane musí pri ukladaní prihliadať aj na závažnosť, dĺžku trvania a následky trvania protiprávneho stavu porušenia zákona, čo musí riadne odôvodniť.  	
SLASPO 	k § 27 
Pripomienka č. 9 
k § 27 
navrhujeme v § 27 doplniť nový odsek s nasledovným znením: 
„(3) Ak správca dane nerozhodne o žiadosti o predĺženie lehoty najneskôr do 15 dní od jej doručenia, považuje sa lehota za predĺženú.“ a upraviť číslovanie pôvodného odseku 3 na odsek 4. 
Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie má význam, pretože úkon o povolení alebo zamietnutí predĺženia lehoty nie je taký zložitý, aby sa nedal zrealizovať. Navyše, vypustenie tohto ustanovenia oproti terajšiemu zneniu zákona umožňuje kryť nečinnosť správcov dane, ktorý by mal byť v prípade nečinnosti alebo omylu tiež nejakým spôsobom postihnutý. Na druhej strane, ak správca nestíha lehoty na rozhodnutia a súhlasí s predĺžením lehoty, môže sa toto ustanovenie využiť v prospech daňovníka bez vydania rozhodnutia. 
 	O 	N 	Návrh reaguje na aplikačné problémy spojené s predkladaním neúplných žiadostí a pri doručovaní rozhodnutí. 	
SLASPO 	§ 83 ods. 3  
Pripomienka č. 36 
§ 83 ods. 3 
v ods. 3 v tretej vete navrhujeme slovo „nemôže“ nahradiť slovom „môže“. 
Odôvodnenie: 
Nemožnosť odvolania sa proti rozhodnutiu o námietke premlčania je výrazným zásahom do práv daňových subjektov. 

 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 62 ods. 1 
Pripomienka č. 31 
§ 62 ods. 1 
navrhujeme v ods. 1 vypustiť slová „alebo osobitného predpisu“. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je vzhľadom na závažnosť úpravy nadmieru benevolentné k rozsahu pôsobnosti správcu dane. Ten by mal mať jasne a presne určený priestor, v ktorom sa môže pri svojom rozhodovaní o právach a povinnostiach pohybovať, nakoľko je odkaz pod čiarou 2) koncipovaný len ako príklad, takéto ustanovenie by bolo svojou nejednoznačnosťou v rozpore s čl. 2 ods. 2 Ústavy SR. 

 	O 	N 	Vzhľadom na to, že vecná príslušnosť správcu dane je definovaná v osobitných predpisoch, považujeme predmetné ustanovenie za jednoznačné. 	
SLASPO 	§ 51 ods. 1 
Pripomienka č. 23 
§ 51 ods. 1 
Návrh nového odseku 1 a upravenie číslovania pôvodných odsekov 1 až 5 na odseky 2 až 6. 
(1) Správca dane, ktorým je daňový úrad a colný úrad, písomne oznamuje do konca februára bežného roka daňovému dlžníkovi, ktorý má daňový nedoplatok, u ktorého nebolo premlčané právo vybrať a vymáhať daňový nedoplatok a ktorého výška presiahla u fyzickej osoby 17 000 eur a u právnickej osoby 170 000 eur, výšku jeho daňového nedoplatku podľa stavu k 31. decembru predchádzajúceho roka v členení podľa jednotlivých druhov daní. V oznámení správca dane, ktorým je daňový úrad a colný úrad, určí daňovému subjektu lehotu na vyjadrenie, pričom táto lehota nesmie byť kratšia ako osem dní odo dňa doručenia oznámenia. 
Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie poskytuje právo daňovému subjektu na informáciu o výške daňových nedoplatkov a zároveň možnosť vyjadriť sa k ich výške v prípade, ak s výškou nedoplatkov nesúhlasí, na druhej strane je v prospech skoršieho naplnenia štátneho rozpočtu zaplatením nedoplatkov tými dlžníkmi, ktorí nechcú byť zdiskreditovaní zverejnením ich nedoplatkov. 

 	O 	N 	Daňový subjekt bude mať možnosť sledovať stav plnenia svojich daňových povinností na osobnom účte prostredníctvom internetovej osobnej zóny a zároveň si bude môcť požiadať o výpis z tohto účtu. Voči nezrovnalostiam sa bude môcť brániť námietkou. Zasielanie stavu plnenia daňových povinností daňovému subjektu pred jeho zverejnením považujeme za nadbytočné. 	
SLASPO 	k § 23 ods. 7 
Pripomienka č. 7 
k § 23 ods. 7 
navrhujeme doplniť nový odsek 7 s nasledovným znením:„(7) Správca dane preukazuje doručenie vlastných zásielok daňovému subjektu.“ 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom na závažnosť dôsledkov – plynutie lehôt viažucich sa na doručenie zásielky – je preukazovanie doručenia zásielok správcom dane nevyhnutná povinnosť, napriek tomu, že nastáva éra elektronického doručovania. 

 	O 	N 	Správca dane je vždy povinný preukazovať splnenie svojich povinností, a to aj ak to nie je v zákone uvedené. 	
SLASPO 	§ 51 
Pripomienka č. 22 
§ 51 
návrh zmeny názvu § 51 z pôvodného názvu“ Zverejňovanie údajov“ na nové označenie: “Poskytovanie a zverejňovanie údajov“ 

 	O 	N 	Poskytovanie údajov je ustanovené v nasledujúcom ustanovení. 	
SLASPO 	k § 30 ods. 2 a 3 
Pripomienka č. 10 
k § 30 ods. 2 a 3 
navrhujeme preformulovať celé znenie odsekov 2 a 3 nasledovne: 
„(2) Ak nebol adresát, ktorým je fyzická osoba, ktorému má byť písomnosť alebo iná zásielka doručená do vlastných rúk zastihnutý v mieste doručenia, upovedomí ho doručovateľ vhodným spôsobom, že zásielku príde doručiť znovu v určený deň a hodinu. Ak bude nový pokus o doručenie bezvýsledný, uschová doručovateľ zásielku na pošte a adresáta o tom vhodným spôsobom vyrozumie. Ak si nevyzdvihne adresát zásielku v odbernej lehote, ktorá je minimálne 15 dní, považuje sa za doručenú v deň vrátenia nedoručenej zásielky správcovi dane, i keď sa adresát o uschovaní nedozvedel. 
(3) Písomnosť alebo iná zásielka určená do vlastných rúk adresátovi, ktorým je právnická osoba, sa doručuje osobe oprávnenej konať v mene právnickej osoby alebo osobe, ktorá je adresátom poverená na prijímanie takýchto zásielok. Ak v mieste doručenia nebola zastihnutá osoba oprávnená prijímať zásielky, upovedomí doručovateľ adresáta vhodným spôsobom, že zásielku príde doručiť znovu v určený deň a hodinu. Ak bude nový pokus o doručenie bezvýsledný, uschová doručovateľ zásielku na pošte a adresáta o tom vhodným spôsobom vyrozumie. Ak si nevyzdvihne adresát zásielku v odbernej lehote, ktorá je minimálne 15 dní, považuje sa za doručenú v deň vrátenia nedoručenej zásielky správcovi dane, i keď sa adresát o uschovaní nedozvedel. 
Odôvodnenie: 
Stanovenie lehoty, z ktorej plynú účinky doručenia inak pre adresáta v SR a adresáta mimo SR v prípade, ak je doručenie márne, považujeme za diskriminačné pre adresáta s adresou v SR. Dovoľujeme si upozorniť, že pojem „uloženie zásielky“ definuje zákon č. 507/2001 Z.z. o poštových službách v znení neskorších predpisov a k uloženiu zásielky dochádza iba v prípade podľa § 31 ods.2 (nemožnosť vrátenia zásielky odosielateľovi) a definujú sa lehoty uloženia podľa tohto zákona. Tento zákon ale pomenúva dobu, počas ktorej je adresát oprávnený vyzdvihnúť si zásielku na pošte ako „odbernú lehotu“, a nestanovuje jej dĺžku. Až podzákonné normy stanovujú poštovému podniku povinnosť stanovenia/schválenia/zverejnenia poštových podmienok. V predpokladaných prípadoch doručovania „písomností“ poskytovateľom poštových služieb je v súčasnosti jediným výhradným poskytovateľom Slovenská pošta, a.s. a podľa jej poštových podmienok je odberná lehota stanovená na 18 dní a odosielateľ má právo požadovať úpravu tejto lehoty. Ak návrh zákona predpokladá doručovanie prostredníctvom poskytovateľa poštových služieb (ktorým je poštový podnik podľa zákona), je oprávnené požadovať, aby Zákon o správe daní správne používal aj pojmy zo zákona upravujúceho poskytovanie poštových služieb (adresát/ prijímateľ/odosielateľ), uloženie zásielky a pod. O.i. doručovateľ v zásade nemusí vedieť že listová zásielka , zásielka 1. triedy je „písomnosť“, že adresát je fyzická osoba alebo právnická osoba a pod. a z toho dôvodu navrhujeme vyššie uvedené. 

 	O 	N 	Návrh predmetného ustanovenia nie je v rozpore s právnymi predpismi upravujúcimi poskytovanie poštových služieb. Použitá terminológia je zaužívaná pri správe daní a v daňových predpisoch. Doručovanie môže byť realizované aj prostredníctvom vlastných zamestnancov. 	
SLASPO 	§ 49 ods. 1 písm. a) 
Pripomienka č. 21 
§ 49 ods. 1 písm. a) 
Znenie ods. 1 písm. a) navrhujeme úplne vypustiť a text písm. b) umiestniť na koniec ods. 1 za slovo „aby“. 

Odôvodnenie: 
Zloženie peňazí na účet správcu dane považujeme za hrubé zasahovanie do práv daňových subjektov, navyše, vôbec nie sú uvedené podmienky, za ktorých by toto bolo možné uložiť a nie je ani stanovená maximálna hranica, ktorú by mal daňový subjekt zložiť. V prípade, že by sa zloženie peňazí dokázalo ako neodôvodnené, nie je v zákone ustanovená povinnosť správcu dane zaplatiť za neoprávnené zadržiavanie peňažných prostriedkov úrok daňovému subjektu, ktorý je nútený úverovať štátny rozpočet. 
 	O 	N 	Návrh neprináša nové právne inštitúty. Došlo len k zlúčeniu doterajších ustanovení o zabezpečovacom príkaze s ustanoveniami o predbežných opatreniach. 	
SLASPO 	§ 43 ods. 1 
Pripomienka č. 14 
§ 43 ods. 1 
navrhujeme v § 43 ods. 1 druhá veta za slovo „vykonáva“ doplniť text „len v prípade dôvodných pochybností alebo podozrení, že došlo k porušeniu ustanovení tohto zákona, a“. 
Odôvodnenie: dávame na zváženie upraviť § 43 tak, aby bol začiatok daňovej kontroly naviazaný na existenciu konkrétnych pochybností, resp. podozrení, tak, aby nebol závislý len na svojvôli správcu dane. V danej veci dávame do pozornosti Nález Ústavného súdu Českej republiky (I. ÚS 1835/07 zo dňa 18.11.2008). 
 	O 	N 	Akceptovaním pripomienky by bol zmarený účel inštitútu daňovej kontroly. 	
SLASPO 	§ 44 ods. 1 písm. f) 
Pripomienka č. 16 
§ 44 ods. 1 písm. f) 
navrhujeme doplniť na začiatok znenia tohto písmena text. „obdržať v priebehu daňovej kontroly v písomnej forme informáciu o zistených skutočnostiach, ktorých dôsledkom môže byť určenie dane inak ako ním priznanej a“ 

Odôvodenie: 
V Návrhu zákona je stanovený termín ukončenia kontroly doručením protokolu a následne právo daňového subjektu vyjadriť sa. Nie je tu však oprávnenie správcu dane na zmenu protokolu, ak správca dane akceptuje vyjadrenie daňového subjektu. Návrh zákona už iba nariaďuje vyrubovacie konanie a ak daňový subjekt sa chce domôcť práva, je to možné len prostredníctvom opravných prostriedkov, čo vedie k zvýšeniu administratívy a zaťažuje daňový subjekt a rovnako daňovú správu. Návrh zákona nestanovuje správcovi dane povinnosť oznamovať daňovému subjektu priebežné zistenia, takže ak ich správca dane/zamestnanec správcu dane neoznámi, potom daňový subjekt ani nemôže využiť právo na vyjadrenie sa a požadovať o zakomponovanie tohto vyjadrenia do protokolu. Ak správca dane/zamestnanec správcu dane zneužije svoje postavenie, v zásade doručí protokol so zisteniami, ku ktorým sa daňový subjekt nemohol vyjadriť a zmarí sa tým aj právo daňového subjektu podľa § 45 ods.5 návrhu zákona. 
 	O 	N 	Správca dane musí aj pri výkone daňovej kontroly uplatňovať zásadu úzkej súčinnosti s daňovým subjektom v súlade s § 3 zákona, preto považujeme navrhované doplnenie za nadbytočné. 	
SLASPO 	k § 2 
Pripomienka č. 1 
k § 2 
znenie tohto ustanovenia navrhujeme doplniť o definíciu platiteľa. Na konci paragrafu 2 sa dopĺňa nové písmeno, ktoré znie:„p) Platiteľom dane je osoba, ktorá odvádza správcovi dane daň vybranú od iných daňových subjektov alebo zrazenú daňovým subjektom a majetkovo za ňu zodpovedá.“ 
Odôvodnenie: 
Vymedzenie pojmu platiteľ v zákona chýba a keďže sa tento pojem v ďalšom texte zákona požíva, odporúčame ho v texte zákona definovať. Rovnako na pojem platiteľ dane sa odvoláva aj Zákon o dani z príjmov. 
 	O 	N 	Uvedená definícia bude v zákone č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov 	
SLASPO 	§ 152 ods. 1 písm. a) 
Pripomienka č. 40 
§ 152 ods. 1 písm. a) 
v ods. 1 písm. a) navrhujeme na konci vety slová „60 eur “ nahradiť slovami „30 eur“. 
Odôvodnenie: 
Minimálna hranica pokuty pre právnické osoby, ak je správcom obec, je dvojnásobne vyššia ako pri pokutách, ak je správcom daňový alebo colný úrad. V súčasnosti je minimálna hranica pre právnické osoby rovnaká bez ohľadu na to, ktorý správca dane (DÚ, CÚ alebo obec) pokutu vyrubuje. Predpokladáme, že v návrhu je iba chyba v písaní. 
 	O 	A 	 	
SLASPO 	§ 77 
Pripomienka č. 33 
§ 77 
navrhujeme vypustiť v celom rozsahu 
Odôvodnenie: 
Neexistuje objektívny dôvod, aby konanie štátneho orgánu/správy daní pri nakladaní s prostriedkami štátu (príjmami štátneho rozpočtu) prostredníctvom odpúšťania daňového nedoplatku nebolo preskúmateľné nezávislými súdmi. Možnosť preskúmavania takýchto rozhodnutia súdmi zabezpečuje nepriamo verejný dohľad nad objektívnym a opatrným nakladaním s prímami štátneho rozpočtu. 
 	O 	N 	Pripomienka pravdepodobne smeruje k § 76. V navrhovanom ustanovení sú len rozhodnutia o právnych inštitútoch, ktoré sú právne nenárokovateľné. 	
SLASPO 	§ 152 ods. 19 
Pripomienka č. 47 
§ 152 ods. 19 
§ 152 navrhujeme doplniť o odsek 19 nasledovne: „Proti rozhodnutiu o uložení pokuty sa možno odvolať.“ 
Odôvodnenie: 
Možnosť odvolania sa je základné právo daňového subjektu a preto je potrebné nechať toto ustanovenie v § 152 tak, ako to je v súčasne platnom zákone o správe daní. Navyše, § 70 o všeobecných ustanoveniach o odvolaní rieši v bode 9) odvolanie proti rozhodnutiu o vyrubení rozdielu (plateného alebo nárokovaného daňovým subjektom) a nie je teda zaručené, či možno podať odvolanie pokutám pri neplnení povinností nepeňažnej povahy. 
 	O 	N 	Podľa § 70 ods. 1 je možnosť sa voči akémukoľvek rozhodnutiu sa odvolať ak nie je v zákone ustanovené inak. 	
SLASPO 	§ 153 ods. 6 
Pripomienka č. 49 
§ 153 ods. 6 
v ods. 6 navrhujeme slovo „10 “ nahradiť slovom „16“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovaná hranica minimálneho sankčného úroku nad 10 eur nezodpovedá ekonomickému prostrediu. Preto navrhujeme ponechať túto hranicu približne na úrovni platnej v súčasnosti. 
 	O 	N 	Navrhovateľ považuje ustanovenú hranicu za primeranú  	
SLASPO 	§ 32 ods. 3 
Pripomienka č. 13 
§ 32 ods. 3 
Navrhujeme nový odsek 3 v nasledovnom znení: 
“ (3) Písomný dokument daňového subjektu zaslaný správcovi dane prostredníctvom elektronickej podateľne sa považuje za doručený dňom zaslania tohto dokumentu do elektronickej podateľne. O prijatí zašle správca dane elektronické potvrdenie do dátovej schránky daňového subjektu. Ak správca dane takéto prijatie nepotvrdí, považuje sa za deň doručenia deň zaslania preukázaný daňovým subjektom. Nadväzne na túto úpravu navrhujeme prečíslovanie pôvodného odseku 3 na odsek 4. 
Odôvodnenie: 
V tomto § nie je definovaný deň doručenia v prípade, ak odosielateľom je daňový subjekt a príjemcom je správca dane, iba naopak. V záujme zachovania rovnakého postavenia pri správe daní, dodržiavania práv a povinností ako daňového subjektu, tak i správcu dane, je potrebná i nami navrhovaná úprava elektronického doručovania priamo v zákone. 

 	O 	ČA 	Nie je potrebné ustanovovať fikciu doručenia, pretože v prípade pochybností sa postupuje v prospech daňového subjektu . 	
SLASPO 	§ 44 ods. 1 písm. c) 
Pripomienka č. 15 
§ 44 ods. 1 písm. c) 
v ods. 1 písm. c) navrhujeme slová “dňa jej ukončenia“ nahradiť slovami “15 pracovných dní od doručenia výzvy na vyjadrenie k zisteniam uvedeným v protokole.“ 
Odôvodnenie: 
Lehota na predkladanie dôkazov uvedená v bode 1 písm. c) je v rozpore s právom daňového subjektu uvedeným v § 45 ods. 5 predkladať dôkazy do 15 dní od doručenia výzvy na vyjadrenie sa k protokolu a značne zasahuje do práva daňových subjektov obhajovať si svoje tvrdenia a oponovať tvrdeniam správcu dane. 
 	O 	N 	Návrh zákona mení systém daňovej kontroly a následného vyrubovacieho konania. 	
SLASPO 	§ 59 ods. 7 
Pripomienka č. 30 
§ 59 ods. 7 
v odseku 7 navrhujeme nahradiť číslo 5 číslom 6. 
Odôvodnenie: 
Použitý odkaz je nelogický – chybný. 

 	O 	A 	 	
SOCP 	K § 29  
V odseku 2 písm. a) navrhujeme spresniť použitý výraz „poskytovateľ poštových služieb" napríklad odkazom na osobitný predpis.  	O 	N 	Nie je možné spresniť použitý výraz, pretože ide aj o poskytovateľov poštových služieb zo zahraničia. 	
SOCP 	Všeobecne  
Upozorňujeme, že návrh obsahuje 
- chyby formálneho charakteru (preklepy, čiarky, odseky), 
- v niektorých ustanoveniach zákona, v ktorých sa odvoláva na osobitný predpis (napr. § 10,60, 162 atď) chýba odkaz na tento osobitný predpis, 
- chyby legislatívno-technického charakteru (nevysvetlené pojmy pri ich prvom použití, napr. pojem poddlžník je spomenutý už v § 79 ods. 1 návrhu a vymedzený až v § 108 ods. 2 návrhu), 
- chýbajúce poznámky pod čiarou k odkazom na právne predpisy, napr. 92,100..., 
- chybné poznámky pod čiarou k odkazom na právne predpisy, napr. § 25 ods. 12, § 31 ods. 1 a 2, § 86 ods. 5 atď. 
- chybné odkazy na ustanovenia toho istého predpisu, napr. v § 59 ods. 7, § 73 ods. 5, § 79 ods. 2, § 150 ods. 8, § 156 ods.1 atď. 

 	O 	A 	 	
SOCP 	K § 18 
V odseku 6 v súvislosti s opravou chýb v zápisnici odporúčame o oprave chyby vyhotoviť záznam a o tejto skutočnosti upovedomiť osoby uvedené v odseku 4. 	O 	N 	Navrhovaná zmena by mala za následok nadbytočnú administráciu správcu dane. 	
SOCP 	K § 48 
Podľa odseku 2 je daňový subjekt oprávnený písomne sa vyjadriť k dodržaniu zákonných podmienok pre použitie určenia dane podľa pomôcok, najneskôr do 15 pracovných dní odo dňa doručenia protokolu o určení dane podľa pomôcok. Podľa odseku 3 je však určenie dane podľa pomôcok ukončené dňom doručenia protokolu, preto nie je zrejmé, aký účel a aké právne následky má predmetné vyjadrenie daňového subjektu. 
 	O 	N 	Vyjadrenie daňového subjektu k protokolu o určení dane podľa pomôcok bude predmetom vyrubovacieho konania, ktoré začína nasledujúci deň po doručení protokolu spolu s výzvou na vyjadrenie sa.  	
SOCP 	K 101  
V odseku 3 navrhujeme slová "dočasná pracovná neschopnosť trvá viac ako 10 dní a nemocenské" nahradiť slovami "vznikol nárok na nemocenskú dávku, ktorú". Uvedenú úpravu navrhujeme z dôvodu zjednotenia postupu správcu dane vo vzťahu ku všetkým nemocenským dávkam vyplácaným zamestnancom.  	O 	A 	 	
SOCP 	K § 147  
V odseku 8 návrhu zákona sa uvádza, že hotovými výdavkami sú najmä znalečné, nájomné, poistné. 
Predpokladáme, že pojem „poistné“ nesúvisí s poistným na sociálne poistenie, keďže v celom návrhu zákona nie je zadefinovaný pojem „poistné“. Z dôvodu jednoznačnosti úpravy navrhujeme, aby v návrhu zákona bol uvedený pojem bližšie špecifikovaný. 
 	O 	N 	Z kontextu celého ustanovenia vyplýva, že nejde o poistné na sociálne poistenie. 	
SOCP 	K § 162 
V súvislosti s plnením úloh správcu dane podľa § 233 ods. 6 zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení navrhujeme v ustanovení za slová „podľa osobitného predpisu“ doplniť odkaz č. 27 na zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení. 
 	O 	A 	 	
SOCP 	K § 99 
V odseku 2 slová „práceneschopnosti“ navrhujeme nahradiť v celom odseku slovom „dočasnej pracovnej neschopnosti" z dôvodu zosúladenia návrhu s terminológiou používanou v zákone č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení nekorších predpisov.  	O 	A 	 	
SOCP 	K § 25  
V odseku 12 v súvislosti so Sociálnou poisťovňou je uvedený odkaz s číslom 32 na zákon č. 7/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov, čo je vecne nesprávne, číslo 32 je potrebné nahradiť číslom 27,čo je odkaz na zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, ktorý je uvedený v § 10 ods. 6 písm. z). 
 	O 	A 	 	
SOCP 	K § 104 
V odseku 1 navrhujeme z hľadiska pôsobnosti Sociálnej poisťovne text upraviť obdobne, ako je znenie § 89 Exekučného poriadku. Podľa Exekučného poriadku podliehajú zrážkam z iných príjmov „dávky sociálneho poistenia“, to znamená, nemocenské dávky, dôchodkové dávky, úrazové dávky, dávka garančného poistenia a dávka v nezamestnanosti. 
Podľa návrhu zákona o správe daní podliehajú daňovej exekúcii mzda alebo plat, iné príjmy, ktoré daňový dlžník získa namiesto mzdy (§ 97) a iné príjmy taxatívne uvedené (§ 104 ods.1). 
V zásade inými príjmami, ktoré dlžník získa namiesto mzdy alebo platu podľa § 97 ods. 3 sú nemocenské dávky, úrazové dávky a dávka garančného poistenia. Tieto dávky však poberá namiesto mzdy alebo platu iba zamestnanec, nie samostatne zárobkovo činná osoba, ktorá nepoberá dávky úrazového poistenia a dávku garančného poistenia vôbec a dávky nemocenského poistenia u nej nahrádzajú stratu príjmu zo zárobkovej činnosti, teda nepoberá ich namiesto mzdy alebo platu. Navyše, poberateľmi nemocenských dávok a dávok v nezamestnanosti sú aj dobrovoľne poistené fyzické osoby, u ktorých uvedené dávky taktiež nenahrádzajú mzdu alebo plat, ale sú poskytované na základe dobrovoľného platenia poistného. Keďže ani ustanovenie § 104 nie je formulované tak, aby v ňom boli zahrnuté príjmy fyzických osôb, u ktorých nemocenské dávky alebo dávka v nezamestnanosti nenahrádza mzdu alebo plat, v záujme jednoznačnosti aplikačnej praxe navrhujeme text spresniť tak, aby daňovej exekúcii podliehali všetky príjmy, ktoré podliehajú aj zrážkam podľa Exekučného poriadku. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 25 ods. 3 písm. b) 
V ustanovení chýba odkaz na osobitný predpis , ktorým je § 91 ods. 4 písm. c) a ods. 5 zákona č. 483/2001 Z. z. o bankách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

Odôvodnenie: 
Bez odkazu na osobitný predpis nebude jednoznačné, akú správu je banka povinná podať. 
(V pôvodnom zákone bola úprava zakotvená v § 32 ods. 6 zákona o bankách) 

Slovenská banková asociácia 
 	O 	A 	Chyba spôsobená Potrálom právnych predpisov 	
Verejnosť 	§ 107 ods. 1 
Na konci ustanovenia doplniť vetu: 
"Ak účet nie je v rozhodnutí uvedený, banka prostriedky nemôže uvoľniť." 

Odôvodnenie: 
Banka nevie posúdiť, či má povinný vedené účty vo viacerých bankách. Z doterajšieho ustanovenia nie je jasné, či je povinnosťou banky uvoľniť prostriedky vo výške 165 eur aj v prípade, ak číslo účtu nie je v rozhodnutí uvedené. 

Slovenská banková asociácia 
 	O 	N 	Z rozhodnutia správcu dane je jasné, z ktorého účtu nesmie banka peňažné prostriedky uvoľniť. 	
Verejnosť 	§ 13 písm. a) 
Navrhujeme doplniť text na konci vety: "s počtom zamestnancov 9 a viac." 

Odôvodnenie: 
Pre zasielanie a preberanie dokumentov od správcu dane len v elektronickej forme – argumentácia, že aj teraz „prevažná časť platiteľov dane“ využíva elektronické zasielanie dokumentov neobstojí; ide o neúmerné zaťažovanie najmä malých daňových subjektov. Navrhujeme, aby bola určená hranica, od ktorej bude povinnosť používať len elektronickú komunikáciu, napríklad daňový subjekt s počtom zamestnancov 9 a viac (podobne ako Sociálna poisťovňa. 

Slovenská banková asociácia 	O 	N 	Návrh sleduje zámer eGovernmentu. MF SR dáva do pozornosti, že navrhovaná úprava bude účinná až v roku 2012, čo poskytuje dostatočný časový priestor na technické zabezpečenie elektronickej komunikácie. Sedemdňovú lehotu na doručenie považujem za primeranú vzhľadom na širokú dostupnosť internetových služieb zároveň sa ňou zabezpečí zrýchlenie správy daní. 	
Verejnosť 	§ 54 ods. 11 písm. a) a b) 
Navrhujeme ponechať inštitút stanovenia dňa platby tak, ako je ustanovené v § 60 ods. 1 písm. a) a b) zákona č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov v znení neskorších predpisov: 
Podľa § 60 ods.1 za deň platby sa považuje 
a) pri bezhotovostných prevodoch z účtu v banke deň, kedy bolo uskutočnené odpísanie z účtu daňového subjektu, 
b) pri platbách v hotovosti v deň, kedy banka, pošta alebo iná oprávnená osoba hotovosť prijala alebo prevzala. 

Odôvodnenie: 
Navrhované stanovenie dňa platby na deň, kedy je platba pripísaná na účet správcu dane, prinesie v praxi pre daňové subjekty, ale i správcu dane komplikácie. Úhrada daňovej povinnosti je vo všeobecnosti v daňových predpisoch viazaná na lehotu podania daňového priznania. Bankové inštitúcie a poštové úrady majú v rámci bezhotovostného platobného styku stanovené určité pravidlá a povinnosti (v súčasnosti to rieši aj ustanovenie § 60 ods. 2 – 5 zákona o správe daní a poplatkov). Z dôvodu nesúladu medzi lehotou na podanie daňového priznania a dodržaním dňa platby daňovej povinnosti vyplývajúcej z daňového priznania sa daňové subjekty dostanú do nevýhody a budú nútené realizovať platby daňovej povinnosti ešte pred lehotou na podanie daňového priznania. Následne v sporných prípadoch sa budú množiť prípady dokazovania dodržania dňa platby zo strany daňových subjektov a s tým súvisiace úkony kontroly zo strany správcu dane. Naopak deň odpísania finančných prostriedkov z bankového účtu daňového subjektu, resp. deň prijatia platby poštovým úradom je jednoznačný a nespochybniteľný. 

Slovenská banková asociácia 	O 	A 	 	
Verejnosť 	§ 36 ods.4  
Navrhujeme zrušiť text za bodkočiarkou – „... túto povinnosť nemá zamestnanec správcu dane, ktorým je obec a colník vykonávajúci miestne zisťovanie v služobnej rovnošate.“ 

Odôvodnenie: 
Povinnosť preukazovať sa služobným preukazom v daňovom konaní by mala platiť pre všetkých zamestnancov správy daní aj pri miestnom zisťovaní – služobná rovnošata nie je dostačujúca pre preukazovanie totožnosti osoby. 
Skutočnosť, aby sa zamestnanec správcu dane, ktorým je obec, nemusel preukazovať služobným preukazom, považujeme sa neakceptovateľnú. 

Slovenská bankvá asociácia 	O 	ČA 	Colník vykonávajúci službu v služobnej rovanošate je dostatočne identifikovateľný identifikačným číslom, ktoré je súčasťou rovnošaty. Uvedené vyplýva z § 16 zákona č. 652/2004 Z. z. o orgánoch štátnej správy v colníctve. 	
Verejnosť 	§ 83 ods. 4 
Právo vymáhať daňový nedoplatok odporúčame nechať v pôvodnom termíne, t. j. 20 rokov. 

Odôvodnenie: 
Dvadsať rokov je dostatočne dlhá doba na vymáhanie nedoplatku. Predlžovanie tejto doby vnáša neistotu do podnikania. 

Slovenská banková asociácia 	O 	N 	Došlo k posunutiu začatia plynutia prekluzívnej lehoty na vymáhanie daňového nedoplatku, preto nedochádza k faktickému predĺženiu lehoty. 	
Verejnosť 	§ 106 ods.1 druhá veta 
Navrhujeme doplniť, že manžel daňového dlžníka musí byť označený v exekučnom konaní ako povinný. 

Odôvodnenie: 
Správca dane je oprávnený postihnúť peňažné prostriedky z účtu vedeného v banke, ktorého majiteľom je manžel daňového dlžníka za trvania BSM. Bez nedostatočnej identifikácie manžela povinného banka nevie zistiť, kto je manželom povinného. 

Slovenská banková asociácia 	O 	N 	Manžel daňového dlžníka je účastníkom daňového exekučného konania podľa § 86 ods. 9. 	
Verejnosť 	§ 152 ods. 8 
Ak trojnásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky v prípadoch podľa odseku 6 nedosiahne 10 %, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 10 % zo sumy podľa odseku 6; ak 1,5 násobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky v prípadoch podľa odseku 7 nedosiahne 5 %, pokuta sa uloží vo výške rovnajúcej sa 5 % zo sumy podľa odseku 7. 

Odôvodnenie: 
Pri stanovení výšky pokuty navrhujeme použiť sadzbu 10 %, tak ako to bolo upravené v návrhu Článku II.- Správa daní a poplatkov v rámci medzirezortného pripomienkového konania k zákonu č.595/2003 Z.z. o dani z príjmov a o zmene a doplnení niektorých zákonov z júna 2009. 

Slovenská banková asociácia 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Všeobecná pripomienka 
Vo viacerých ustanoveniach zákona nie je odkaz na osobitný predpis. Navrhujem doplniť ustanovenia osobitných predpisov, na ktoré zákon odkazuje. 

Slovenská banková asociácia 	O 	A 	Chyba spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
Verejnosť 	§ 31 ods. 6 
Navrhujeme zmeniť slovo „do siedmich dní“ na „pätnástich dní“. 

Odôvodnenie: 
Lehota 7 dní, po ktorej sú neprevzaté zásielky považované za doručené, je veľmi krátka. V súčasnosti pri doručovaní listovou zásielkou lehota uplynie, až keď pošta vráti neprevzaté zásielky, čo je cca po 15 dňoch. Sedem dní je krátka doba. Ak by bol daňový subjekt napríklad na dovolenke alebo odcestovaný, môže vzniknúť problém aj u subjektu, ktorý dodržuje daňovú disciplínu. 

Slovenská banková asociácia 	O 	N 	Sedemdňovú lehotu na doručenie považujem za primeranú vzhľadom na širokú dostupnosť internetových služieb zároveň sa ňou zabezpečí zrýchlenie správy daní. 	
Verejnosť 	§31 ods. 1, 2  
Opraviť číslo odvolávky na: 33 

Odôvodnenie: 
Odvolávka č. 41 na zákon o starobnom dôchodkovom sporení je pravdepodobne nesprávna, nakoľko text pojednáva o elektronickom podpise. 

Slovenská banková asociácia 	O 	A 	Chyba spôsobená Portálom právnych predpisov. 	
Verejnosť 	§ 153 ods. 2 
Správca dane vyrubí sankčný úrok z dlžnej sumy podľa odseku 1. Pri výpočte úroku sa použije štvornásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky platnej v deň dni vzniku daňového nedoplatku alebo v deň nasledujúci po dni, v ktorom mal byť preddavok na daň zaplatený alebo odvedený, alebo splátka dane zaplatená. Pri vyrubení sankčného úroku podľa odseku 10 sa použije základná úroková sadzba platná v deň doručenia úplnej žiadosti členského štátu o vymáhanie pohľadávky. Ak štvornásobok základnej úrokovej sadzby Európskej centrálnej banky nedosiahne 15 %, pri výpočte sankčného úroku sa použije ročná úroková sadzba 15%. Správca dane vyrubí sankčný úrok za každý deň omeškania s platbou začínajúc dňom nasledujúcim po dni jej splatnosti až do dňa platby vrátane alebo do dňa použitia daňového preplatku alebo vykonania kompenzácie podľa § 54; pri podaní dodatočného daňového priznania, správca dane vyrubí sankčný úrok z dlžnej sumy do dňa podania dodatočného daňového priznania. Sankčný úrok z nezaplatenej dlžnej sumy môže správca dane vyrubiť aj priebežne. Sankčný úrok sa počíta najdlhšie za štyri roky omeškania s platbou. 

Odôvodnenie: 
Pri stanovení výšky sankčného úroku navrhujeme použiť sadzbu 15 %, tak ako to bolo upravené v návrhu Článku II.- Správa daní a poplatkov v rámci medzirezortného pripomienkového konania k zákonu č.595/2003 Z.z. o dani z príjmov a o zmene a doplnení niektorých zákonov z júna 2009. 

Slovenská banková asociácia 	O 	A