Title: PODKLADOVÁ VERZIA DÔVODOVEJ SPRÁVY
Author: Katedra životného prostredia
Last saved by: agenda0
Company: CHTF STU Bratislava

DôvodovÁ  správA

Všeobecná časť

Návrh nariadenia vlád Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd  (ďalej len "nariadenie“) nahrádza nariadenie vlády SR č. 242/1993 Z.z.

V súčasnosti platné nariadenie vlády SR č. 242/1993 Z.z. nadviazalo na staršie nariadenie vlády č. 35/1975 Zb., z ktorého prebralo najmä imisný princíp. Zároveň zaviedlo do systému povoľovania vypúšťania odpadových a osobitných  vôd nový princíp a to emisný. Vytvoril sa tak emisno - imisný princíp, ktorý sa v rôznych obmenách uplatňuje vo viacerých vodohospodársky vyspelých štátoch a bol prebratý aj do tohoto nariadenia. Tento princíp sa pri povoľovaní vypúšťania odpadových a osobitných vôd zachováva naďalej, ale sa bude realizovať sprísnenými podmienkami. Podľa tohoto princípu sa rozhodujúcim pre stanovenie limitných hodnôt ukazovateľov znečistenia  vo vypúšťaných odpadových vodách stáva pôvod  odpadových vôd a zároveň aj typ vodného útvaru. 

Osobitná pozornosť je venovaná vypúšťaniu odpadových a osobitných vôd v citlivých oblastiach, kde je nebezpečie eutrofizácie vôd.  Zohľadňujú sa zásady a požiadavky vyplývajúce z príslušných smerníc EÚ najmä smernice 91/271/EHS  o čistení mestských odpadových vôd, smernice 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia a jej dcérskych smerníc, smernice 78/659/EHS o kvalite sladkej vody vyžadujúcej ochranu, alebo zlepšenie kvality za účelom podpory života rýb, smernice 75/440/EHS týkajúcej sa požadovanej kvality povrchovej vody určenej na odber pitnej vody.

 V prípade vôd určených na odber pre pitnú vodu podľa § 6, odsek 3 vodného zákona (ďalej vodárenské toky),  na závlahy podľa § 8, odsek 1, 2 vodného zákona a na podporu života a reprodukcie najmä pôvodných druhov rýb podľa § 9, odsek 1 vodného zákona sa imisný princíp musí pri povoľovaní vypúšťania odpadových a osobitných vôd uplatňovať. V prípade ostatných vôd sa imisný princíp posúva do oblasti cieľa v akosti povchových vôd, pričom nie je záväzný, ale jeho využitie je v odôvodnených prípadoch možné a potrebné. 

Pri aplikácii doteraz platného nariadenia vlády SR č. 242/1993 Z.z. sa vyskytli viaceré problémy, ktoré spôsobovali nejednotnosť postupu orgánov štátnej vodnej správy. Vydávané povolenia boli často značne rozdielne a vznikali problémy pri kontrole plnenia určených podmienok.
 
Ukazovatele znečistenia boli definované ako neprekročiteľné (t.j. so 100 % zabezpečenosťou), pričom sledovanie dodržiavania povolených hodnôt znečistenia sa vykonávalo v 8 hodinových zlievaných vzorkách. Takýto prístup nemá racionálne opodstatnenie, v zahraničí sa nepoužíva a nekorešponduje s ustanoveniami príslušnej smernice EÚ (Smernica Rady 91/271/EHS). Takisto nie sú uvedené podmienky pre vypúšťanie vôd do citlivých oblastí, ktoré podľa tejto smernice  vyžadujú prísnejšiu ochranu. Rozsah priemyselných odpadových vôd uvedených v  platnom nariadení sa ukázal tiež ako nepostačujúci pre podmienky Slovenskej republiky.

V návrhu nariadenia vlády je venovaná  náležitá pozornosť vypúšťaniu vôd s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok, čím sa stáva kompatibilné s príslušnými smernicami EÚ – predovšetkým so smernicou 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia a jej dcérskymi smernicami. Tieto smernice vyžadujú rozšírenie a sprísnenie limitných hodnôt ukazovateľov znečistenia a prípustného množstva látok vo vodách. Aplikácia týchto smerníc v našich podmienkach bude vyžadovať nielen zosúladenie legislatívnych noriem, ale aj vytvorenie vhodnej informačnej základne a vývoj technických opatrení. 

	V záujme jednotného postupu orgánov štátnej vodnej správy je venovaná pozornosť povoľovaciemu procesu, koncentračným  a bilančným hodnotám znečistenia, ako aj štatistickému hodnoteniu výsledkov meraní. Na základe doterajších skúseností obsahuje viac konkrétnejších požiadaviek než  doteraz platné nariadenie vlády SR č.242/1993 Z.z. Zároveň sa ale snaží ponechať orgánom štátnej vodnej správy dostatočný rozhodovací priestor všade tam, kde je to možné a žiadúce. Návrh upravuje  možnosti vypúšťania odpadových vôd do podzemných vôd a určuje podmienky na vypúšťanie odpadových vôd z odľahčovacích objektov počas trvania prívalových dažďov a  pre vypúšťanie vôd z povrchového odtoku (zrážková voda).

Návrh nariadenia vlády preberá v celom rozsahu terminológiu zákona. Všetky pojmy sú definované tak, aby boli v zhode so zákonom. 

Návrh nariadenia vlády Slovenskej republiky je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a so zákonom  č. 184/20020 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).

DOLOŽKA ZLUČITELNOSTI
návrhu nariadenia vlády,  ktorým sa ustanovujú  kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov  znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd a s právom Európskej únie

1. 	Navrhovateľ právneho predpisu: Vláda Slovenskej republiky

2. 	Názov návrhu právneho predpisu: nariadenie vlády,  ktorým sa ustanovujú kvalitatívne    ciele povrchových vôd a  limitné hodnoty ukazovateľov  znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd a 

3. 	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii: 
a) Návrh nariadenia vlády svojou problematikou patrí medzi prioritné oblasti obsiahnuté v primárnej legislatíve v čl. 100 Zmluvy o Európskom spoločenstve, ktorý upravuje oblasť zbližovania práva a v čl. 174 a 175, ktoré upravujú politiku spoločenstva v oblasti životného prostredia. Ďalej je prioritou aproximácie práva podľa článku 70 Európskej dohody o pridružení, článku 81 Európskej dohody o pridružení a kapitole 8 prílohy Bielej knihy. Zároveň je táto problematika predmetom aproximácie práva podľa Partnerstva pre vstup, NPAA ako aj kapitoly 22 screeningu.
b) V negociačnej pozícii ku kapitole 22 - Životné prostredie prevzala SR záväzok akceptácie acquis a pripravenosti na jeho implementáciu k referenčnému dátumu vstupu do EÚ 1. januára 2004 s výnimkou prechodných období ako vyplýva z negociačných rokovaní.

4. Problematika návrhu nariadenia vlády je upravená v práve Európskych spoločenstiev a v práve Európskej únie: 
     V práve Európskych spoločenstiev je problematika návrhu upravená v nasledovných právnych predpisoch:
-	pramene primárneho práva, a to:
-	článok 152 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva v jej amsterdamskom znení s 
      názvom "Verejné zdravie" a článok 174 ZES o životnom prostredí, ktorý zakotvuje tzv. 
      širší princíp prevencie (precautionary principle) ako základný princíp ochrany zdravia 
      ľudí a ochrany životného prostredia". 
pramene sekundárneho práva, a to:
•	Smernica Rady 75/440/EHS zo 16. júna 1975 o kvalite povrchových vôd určených na   
      odber pitnej vody
•	Smernica Rady 76/464/EHS zo 4. mája 1976 o znečistení spôsobenom určitými    
      nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia 
•	Smernica Rady 78/659/EHS z 18. júna 1978 o kvalite sladkých vôd vyžadujúcich ochranu 
      alebo zlepšenie kvality za účelom podpory života rýb  
•	Smernica Rady 82/176/EHS z 22. marca 1982 o hodnotách limitov a kvalitatívnych 
      cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlór-alkalickú 
      elektrolýzu.
•	Smernica Rady 83/513/EHS z 26. septembra 1983 o hodnotách limitov a kvalitatívnych  
      cieľoch pre vypúšťanie kadmia
•	Smernica Rady  84/491/EHS z 9. októbra 1984 o hodnotách limitov a kvalitatívnych 
      cieľoch pre vypúšťanie hexachlórcyklohexánu
•	Smernica Rady 86/280/EHS z 12.júna 1986 o hraničných hodnotách a kvalitatívnych 
      cieľoch pre vypúšťanie niektorých nebezpečných látok uvedených v Zozname 1 Prílohy k 
      Smernici 76/464/EHS
•	Smernica Rady 91/271/EHS z 21.mája 1991 o čistení mestských  odpadových vôd

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu nariadenia vlády s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie 

Návrh nariadenia vlády zabezpečuje nasledujúcu zlučiteľnosť s jednotlivým právnymi predpismi ES a EÚ:

-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 75/440/EHS,
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 91/271/EHS
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 76/464/EHS,
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 78/659/EHS,
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 82/176/ES
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 83/513/ES
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 84/491/ES
-	čiastočnú zlučiteľnosť so smernicou Rady 86/280/ES

Ministerstvo pôdohospodárstva SR v  zákone o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách transponuje tie časti smernice Rady 75/440/EHS pre kvalitu povrchovej vody určenej pre odber pitnej vody a smernice Rady 91/271/EHS o čistení mestských odpadových vôd, ktoré patria do pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR, a preto neboli implementované v návrhu nariadenia vlády resp. v zákone o ochrane vôd a nakladaní s vodami. Pri ostatných predpisoch sa uvádza zlučiteľnosť ako čiastočná, pretože v uvedenom návrhu sa ešte nenachádzajú ustanovenia o informovaní a podávaní správ Európskej komisii. Táto povinnosť sa určí transpozíciou smernice 2000/60/ES v roku 2003.

6. Gestor: Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky

7. Účasť expertov pri príprave návrhu nariadenia a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
Na príprave nariadenia vlády, ktorým sa ustanovujú limitné hodnoty ukazovateľov  znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd a kvalitatívne ciele povrchových vôd sa nepodieľali experti EÚ

DOLOŽKA

finančných ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

Prvá časť – Odhad nákladov na verejné financie

	Vypracovanie nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú kvalitatívne ciele povrchových vôd a limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd , vyplynulo z ustanovenia § 78 ods. 1 písm. a), b) zákona  č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).

	Pri predkladaní návrhu zákona bola vypracovaná doložka finančných ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť,  ktorá obsahovala aj odhad dopadov na verejné financie pre roky 2002 a 2003. Požiadavky na verejné financie pre rok 2002 boli zapracované do štátneho rozpočtu na tento rok kapitoly MŽP SR, KÚ a kapitoly VPS a budú nárokované po nadobudnutí účinnosti zákona 1. 6. 2002. Tento odhad dopadov na verejné financie zahŕňa aj uplatňovanie predkladaného návrhu nariadenia vlády.

Z titulu rozšírenia rozsahu a zavedenia nových úloh, povinností, ako aj pôsobností orgánov štátnej vodnej správy a odborných subjektov určených ministerstvom, dochádza k potrebe zvýšenia počtu zamestnancov ministerstva, krajských a okresných úradov, odborov životného prostredia, inšpekcie a Slovenského hydrometeorologického ústavu. Návrh zákona nebude mať dopad na rozpočty obcí. Dôvodom pre zavedenie nových úloh a povinností je najmä transpozícia a implementácia príslušných ustanovení legislatívy Európskej únie v sektore VODA a ich uplatňovanie.

Zvýšenie počtu zamestnancov v rokoch 2002 a 2003 o 79 predstavuje dopad na výdavky štátneho rozpočtu v sume 51 593 tis. Sk, z toho jednorázové výdavky na technické zabezpečenie 5 250 tis. Sk 

V tabuľke špecifikácia rozpočtových dôsledkov zákona o vodách vrátane uplatňovania návrhu nariadenia vlády za rok 2002 sú uvedené údaje tak, ako sú zapracované v rozpočte MŽP SR KÚ a kapitoly VPS. Požiadavka na 55 ďalších pracovných miest a takmer 46 mil. Sk ako aj na výdavky bude uplatňovaná v procese tvorby rozpočtu na rok 2003. 

Z uvedených výdavkov bude uplatňovanie predkladaného návrhu nariadenia vlády vyžadovať zvýšené nároky na výkon orgánov štátnej v oblasti odvádzania a vypúšťania komunálnych a priemyselných odpadových vôd, obsahujúcich škodlivé a obzvlášť škodlivé látky. V nadväznosti na uvedené vznikajú nové nároky na výdavky (za služby) súvisiace s monitorovaním kvality vôd a to sledovanie kvalitatívnych ako aj kvantitatívnych parametrov vypúšťaných mestských odpadových vôd ako aj odpadových vôd, obsahujúcich škodlivé a obzvlášť škodlivé látky a ich vplyvu na recipient orgánmi štátnej vodnej správy ako aj monitorovanie účinnosti opatrení ochrany podzemných vôd pri nakladaní s nebezpečnými látkami.
	
Špecifikácia rozpočtových dôsledkov vodného zákona vrátane návrhu nariadenia vlády Slovenskej republiky, ktorým sa ustanovujú ukazovatele znečistenia odpadových vôd a osobitných vôd a kvalitatívne ukazovatele povrchových vôd

 (v tis. Sk)
Orgán štátnej vodnej správy alebo odborný subjekt | rok 2002 | rok 2003
| zvýšenie počtu zamest-nancov | výdavky celkom | Bežné výdavky | z toho výdavky na mzdy | kapitálo-vé výdavky | Zvýšenie počtu zamest-nancov | výdavky celkom | bežné výdavky | z toho výdavky na mzdy | kapitálo-vé výdavky
MŽP SR | 3 | 620 | 620 | 450 | - | | | | |
KU | 12 | 2 830 | 2 830 | 1 940 | - | | 800 | - | - | 800
OÚ | - | - | - | - | - | 45 | 21 660 | 19 410 | 8 100 | 2 250
SIŽP | 6 | 1 240 | 1 240 | 900 | - | 7 | 15 575 | 13 375* | 1 260 | 2 200
SHMÚ | 3 | 920 | 920 | 450 | - | 3 | 7 950 | 7 950** | 500 | -
Spolu | 24 | 5 610 | 5 610 | 3740 | - | 55 | 45 985 | 40 735 | 9 860 | 5 250

*v tom :
- výdavky súvisiace so zavedením včasného varovného protihavarijného systému v povodí Dunaja - väzba na    

medzinárodné záväzky
 2 300 tis. Sk, z toho výdavky na mzdy (príplatky za pohotovosť) 500 tis.Sk
-výdavky súvisiace s plnením úloh podľa § 32,ods.18 zákona a nariadenia vlády  - 8 000  tis. Sk
** v tom :  
-výdavky súvisiace s plnením úloh podľa   §§ 9, 29, 30, 31, 32 zákona o vodách- 7 000 tis. Sk

Poznámka: 								
Jednorázové výdavky na technické zabezpečenie činnosti v sume 5 250 tis. Sk sú rozpočtované na rok 2003.						
Zvýšenie počtu zamestnancov OÚ sa predpokladá pre posilnenie odborov životného prostredia okresov II. sk

Druhá časť - Odhad dopadov na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry  a iných 
                       právnických osôb

Z finančného hľadiska sa neočakáva významné zvýšenie nákladov na zabezpečenie ochrany vôd v porovnaní s doterajším právnym stavom.

Do procesu prípravy  a vypracovania návrhu nariadenia vlády boli zapojené aj významné priemyselné podniky, ktoré vypúšťajú priemyselné odpadové vody s obsahom škodlivých a obzvlášť škodlivých látok. Tieto subjekty uplatnili pripomienky k návrhu nariadenia vlády a boli s nimi prediskutované a po vzájomnej dohode aj zapracované. Z uvedeného vyplýva, že s problematikou uplatňovania limitných hodnôt pre tieto látky je podnikateľská sféra oboznámená a nepredpokladá sa významné nároky na zmenu technologických procesov výroby.
Okrem toho prechodné ustanovenia zákona o vodách umožňujú postupné zosúlaďovanie vypúšťania odpadových vôd s požiadavkami predmetného nariadenia až do roku 2006, rep.2009.

Tretia časť -  Odhad dopadov na životné prostredie

    Odhad dopadov na životné prostredie  - zlepšenie kvality povrchových a podzemných kvality vôd na území Slovenskej republiky čistením odpadových vôd na požadovanej úrovni k roku 2015

Štvrtá časť - Odhad dopadov na zamestnanosť

 Predkladaný návrh zákona si v rokoch 2002-2003 vyžaduje zvýšenie počtu pracovníkov zabezpečujúcich úlohy v ochrane vôd na Ministerstve životného prostredia SR, Slovenskej inšpekcii životného prostredia a na Slovenskom hydrometeorologickom ústave celkom o 79 pracovníkov v členení ako je to uvedené v  prvej časti tejto doložky - odhad dopadov na verejné financie. Iné dopady na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest sa neočakávajú. 

Predkladaný návrh nariadenia vlády nemá žiaden dopad na rozpočet obcí a vyšších územných celkov z hľadiska výkonu štátnej vodnej správy. 

Osobitná časť

K § 1

Ustanovenie uvádza skutočnosti týkajúce sa vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd ktoré sa týmto nariadením upravujú.  Tento predpis je koncipovaný tak, že zahŕňa aj limitné hodnoty znečistenia priemyselných odpadových vôd s obsahom škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok vypúšťaných do povrchových vôd a tiež požiadavky na vypúšťanie odpadových vôd z odľahčovacích objektov a vôd z povrchového odtoku.

K § 2

V tomto ustanovení sú definované požiadavky na kvalitu povrchovej vody a kvalitatívne ciele povrchovej vody určenej pre jednotlivé účely využitia.  Povrchové vody určené na odber pre pitnú vodu a povrchové vody vhodné pre život a reprodukciu pôvodných druhov rýb  sú v prílohe č. 2 charakterizované dvomi   hodnotami ukazovateľov znečistenia – odporúčanou hodnotou, ktorá charakterizuje výhľadové kvalitatívne ciele povrchovej vody využívanej na určený účel a medznou hodnotou, ktorá vyjadruje kvalitatívne ciele povrchovej vody využívanej na určený účel. Tento systém klasifikácie vychádza z príslušných smerníc EU (Smernica Rady 75/440/EHS, Smernica Rady 76/160/EHS, Smernica Rady 79/869/EHS, Smernica Rady 78/659/EHS), pričom odporúčanú hodnotu vyjadrujúcu smernú (výhľadovú) hodnotu, je potrebné zohľadňovať a medzná hodnota, ktorá vyjadruje limitnú hodnotu  nesmie byť negatívne ovplyvnená vypúšťaním odpadových vôd. Vody určené na závlahy sú v tejto prílohe definované najvyššími prípustnými hodnotami pre prvú triedu závlahovej vody označenú ako vhodná voda podľa STN 75 7143Kvalita vody. Závlahová voda. 

Definuje sa, pri akých prietokoch platia kvalitatívne ciele povrchových vôd ustanovené v prílohách č. 1 a 2.  Znenie tohto odstavca by malo eliminovať vplyvy maximálnych a minimálnych prietokov, ktoré môžu skresľovať koncentračné hodnoty znečistenia. 

K § 3

V ustanoveniach tohoto paragrafu sa uvádza, z ktorých limitných hodnôt znečistenia sa vychádza pri povoľovaní vypúšťania odpadových a osobitných vôd. V podstate sa tu uvádza do platnosti emisno - imisný princíp. V prílohe č. 3 sú definované limitné hodnoty znečistenia   pre splaškové odpadové vody a komunálne odpadové vody vypúšťané do povrchových vôd,  do podzemných vôd a pre priemyselné odpadové vody a osobitné vody vypúšťané do povrchových vôd. Limitné hodnoty znečistenia v prílohách č. 1 až 2 definujú kvalitatívne ciele povrchových vôd. Kým príloha č. 1 uvádza všeobecné kvalitatívne požiadavky pre povrchové vody, príloha č. 2 uvádza kvalitatívne ciele pre povrchové vody podľa účelu ich využitia. 

Sú tu konkretizované podmienky zo zákona, za ktorých je možné odpadové a osobitné vody vypúšťať do  podzemných vôd. Limitné hodnoty znečistenia pre splaškové odpadové vody a komunálne odpadové vody sú uvedené v prílohe č. 3, charakterizácia vzoriek, spôsob  sledovania a kontroly splaškových odpadových vôd a komunálnych odpadových vôd sú uvedené v prílohe č. 5. Všeobecne je možné konštatovať, že podmienky vypúšťania odpadových vôd do podzemných vôd uvedené v zákone a v nariadení boli definované tak, aby sa tento spôsob mohol uplatniť len v najnutnejších prípadoch.

 Definované je, za akých podmienok sa prihliada  k imisným ukazovateľom. Ukazovatele a koncentračné hodnoty uvedené v prílohe č. 1 týkajúce sa kvalitatívnych požiadaviek pre povrchové vody  sú definované ako cieľový stav a je možné ich zohľadňovať. Ukazovatele a koncentračné hodnoty  v prílohe č. 2 sa týkajú povrchových vôd určených na odber pre pitnú vodu,  na závlahy, na podporu života a  reprodukciu pôvodných druhov rýb, tieto ukazovatele je pri povoľovaní nutné uplatniť.
 
	Všeobecné kvalitatívne požiadavky pre povrchové vody sú charakterizované v prílohe č. 1 ukazovateľmi a prislúchajúcimi koncentračnými hodnotami. Koncentračné hodnoty jednotlivých ukazovateľov kvality vody uvedené v tejto prílohe sa nachádzajú v II. a III. triede kvality podľa STN 75 7221 "Klasifikácia kvality povrchových vôd". Tieto koncentračné hodnoty ukazovateľov zabezpečujú, že ostatné povrchové vody v SR budú výhľadovo v kategórii veľmi čisté a  čisté, v najhoršom prípade na rozhraní čistých a znečistených vôd. 

.Povrchové vody určené na odber pre pitnú vodu boli v doteraz platnom Nariadení vlády č.242/93 Z.z. označené ako tzv. vodárenské toky. V predkladanom  nariadení sú povrchové vody určené na odber pre pitnú vodu  rozdelené do 3 kategórií A, B, C tak, ako to vyžaduje príslušná smernica EU (Smernica Rady 75/440/EHS), pričom jednotlivé kategórie sa líšia náročnosťou technológie úpravy vody. Všetky ukazovatele a ich koncentračné hodnoty z tejto smernice EU boli prebrané a zároveň doplnené o ďalšie ukazovatele, ktoré sa u nás už tradične sledujú ako potrebné pre udržanie kvality vody určenej na daný účel.

Ukladá sa povinnosť vydať povolenie a následne aj sledovať každý výust, čím by sa malo zamedziť akémukoľvek nekontrolovanému vypúšťaniu odpadových a osobitných vôd. Je nutné vychádzať z konkrétnej situácie predovšetkým v priemyselných podnikoch, kde možno vyžadovať aj oddelené zneškodňovanie priemyselných odpadových vôd z jednotlivých výrob priamo v  zdroji znečistenia, ak je to účelnejšie z hľadiska účinnosti čistenia odpadových vôd a zloženia čistiarenského kalu. 

Úprava vypúšťania odpadových vôd v citlivých oblastiach je v našom vodnom zákonodarstve nová a bola do zákona č. 184/2002 Z.z. transponovaná zo Smernice Rady 91/271/EHS. Zvýšené koncentračné hodnoty fosforu a dusíka vo vodách spôsobujú v povrchových vodách a v odkrytých podzemných vodách  eutrofizáciu vôd s následkom nemožnosti ich používania pre akýkoľvek účel. Vodné útvary povrchových vôd môžu byť eutrofizované vypúšťaním mestských odpadových vôd, alebo organicky znečistených odpadových vôd. Medzi limitné hodnoty znečistenia bol zahrnutý  dusík celkový N_celk ktorý je súčtom dusíka amoniakálneho, organického, dusičnanového a dusitanového N-NH_4 + N_org + N-NO_2 + N-NO_3. Týmto sa vytvára dostatočný tlak na znečisťovateľov, aby prevádzkovali aj denitrifikáciu  na čistiarňach odpadových vôd. Ďalším biogénnym prvkom, ktorý je potrebné odstrániť je celkový fosfor P_celk Táto požiadavka plne  korešponduje so smernicou Rady 91/271/EHS, ktorá vyžaduje odstraňovanie N_celk a P_celk od veľkosti zdroja v citlivých oblastiach nad 10 000 EO.

Pre jednotlivé ukazovatele znečistenia sú uvedené v prílohe č. 4 odporúčané metódy stanovenia. Neuvádzajú sa čísla jednotlivých EN a ISO noriem, ktoré sú priebežne preberané v analýze vôd, ale princíp metódy. Pre ukazovatele, ktoré nemajú uvedenú odporúčanú metódu stanovenia túto určí  Národné referenčné laboratórium pre oblasť vôd pri Výskumnom ústave vodného hospodárstva.

Požiadavka vychádzať pri posudzovaní a kontrole dodržiavania hodnôt ukazovateľov len z rozborov tých laboratórií, ktoré sú na danú činnosť spôsobilé, sú podrobované kontrole a sú uvedené v zozname vydávanom MŽP SR, je dnes už samozrejmosťou a doteraz neboli registrované vážnejšie problémy s jej rešpektovaním. Systém kontroly laboratórií je v SR zabehnutý. Určitým problémom je meranie prietokov a reprodukovateľnosť ich výsledkov. Z tohto dôvodu sú v tomto nariadení citované predpisy, ktoré musia byť pri meraniach odpadových vôd rešpektované.

Uvádza sa, aké ukazovatele sa sledujú, aké limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia je potrebné spĺňať, v akých typoch vzoriek sa tieto sledujú a ako často sa vzorky odoberajú. Uvedená je charakteristika hodnôt označených písmenami „p“ a „m“. Limitná hodnota ukazovateľa znečistenia „p“ predstavuje koncentračnú hodnotu  zlievanej vzorky za určené časové obdobie a limitná hodnota ukazovateľa znečistenia "m" predstavuje maximálnu prípustnú koncentráciu nameranú rozborom kvalifikovanej bodovej vzorky.

Maximálne koncentračné hodnoty "m", neboli podľa Nariadenia vlády č. 242/93 Z.z.  sledované. Umožňujú okamžité objektívne konštatovanie nevyhovujúceho stavu. Osem alebo viac hodinová zlievaná vzorka neumožňuje postihnúť krátkodobé nárazové vypúšťanie odpadových vôd so zvýšeným znečistením. Odber 2 hodinovej kvalifikovanej bodovej vzorky tak umožňuje postihnúť i prípady krátkodobého neplnenia limitných hodnôt. Na daný účel sa zvykne využívať aj bodová vzorka, ale tento typ vzoriek prináša viaceré objektívne riziká (napr. nárazový únik kalu z dosadzovacej nádrže pri biologickom čistení, ktorý môže trvať len niekoľko minút a pod.). Z tohto dôvodu je v tomto nariadení predpísaná kvalifikovaná bodová vzorka získaná zlievaním 4 objemovo rovnakých dielčich vzoriek odoberaných v intervale 30 minút, pričom čas a miesto odberu vzorky určí orgán štátnej vodnej správy tak, aby čo najlepšie charakterizoval činnosť sledovaného zariadenia.
 
Limitné hodnoty ukazovateľov znečistenia pre komunálne a priemyselné odpadové vody sú oddelené (príloha č.3, časť A a časť B), pretože k čisteniu priemyselných odpadových vôd sú využívané odlišné technologické postupy a aj charakter znečistenia je značne rozdielny. Pre komunálne a splaškové vody sa stanovujú hodnoty "p" a "m", pre priemyselné vody len hodnoty "p". Hodnoty "m" sú totiž u priemyselných vôd v porovnaní s mestskými vodami výraznejšie ovplyvnené charakterom výroby, používanými surovinami a hospodárením s vodou v podniku. Z tohoto dôvodu by bolo nekorektné tieto hodnoty pre jednotlivé priemyselné odvetvia uvádzať všeobecne. V každom prípade je orgánu štátnej vodnej správy ponechaná možnosť ich určenia, pričom je značná pravdepodobnosť, že pri poznaní podmienok v konkrétnom podniku určí tieto hodnoty racionálne.

Hodnoty "p" sú stanovené tak, aby vyvolávali tlak na využitie známych a overených technológií, pri ktorých  sú známe aj ekonomické súvislosti, investičná a prevádzková náročnosť. Zároveň nie je potrebné aplikovať ekonomicky náročné a netradičné technológie, skôr sa jedná o dôsledné využívanie a správne prevádzkovanie dostupných technológií na súčasnej úrovni technického rozvoja. Hodnoty "m" úmyselne nemajú technologický význam. Sú stanovené s takým odstupom od hodnôt "p", že pravdepodobnosť ich splnenia je veľmi vysoká a zabezpečenosť neprekročiteľnosti by mala byť cca 99 %. Dôležitou skutočnosťou je, že všetky ukazovatele a prislúchajúce hodnoty zodpovedajú požiadavkám smernice  91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd.

Veľkostné rozdelenie čistiarní odpadových vôd zodpovedá smernici  Rady 91/271/EHS, ktorá definuje požiadavky pre čistiarne odpadových vôd nad 2 000, nad 10 000 a nad 100 000 EO. Vynechaná je kategória do 50 EO, ktorá nemá z hľadiska kvality vody v povodí zásadný význam a ani  smernice EÚ nevenujú tejto kategórii špeciálnu pozornosť, pretože sú používané rovnaké alebo veľmi podobné technológie ako pri kategórii do 500 EO.

Jedná sa o bežne dostupné technológie, ktoré je  pre splnenie požadovaných limitných hodnôt znečistenia potrebné zrealizovať a následne prevádzkovať v náležitej kvalite. Zároveň je zrejmé, že čistiarne splaškových a komunálnych odpadových vôd bez biologického stupňa nebudú môcť byť už prevádzkované, pretože nezabezpečia požadované emisné hodnoty príslušných ukazovateľov.

Limitné hodnoty znečistenia pre priemyselné odpadové vody sú v porovnaní s doterajším nariadením vlády SR č. 242/1993 Z.z. pre niektoré priemyselné odvetvia rovnaké, niektoré boli upravené alebo rozšírené. Zároveň boli zaradené ďalšie výroby, ktoré sú v podmienkach SR aktuálne alebo ich vyžadujú smernice EÚ ( výroba oxidu titaničitého, výroba azbestu, procesy čistenia spalín zo spaľovní odpadov).

Ďalšou zmenou oproti doteraz platnému nariadeniu vlády SR č.242/1993 Z.z. je ustanovenie hodnôt ukazovateľov pre obdobie s nízkymi teplotami odpadovej vody. Toto výrazné zjednodušenie požiadaviek na účinnosť čistenia v zimných týždňoch/mesiacoch prinesie zníženie investičných a prevádzkových nákladov na čistiarne odpadových vôd, pričom ale budú dodržané požiadavky smernice Rady 91/271/EHS, ktorá túto možnosť poskytuje. V geografických a klimatických podmienkach  čistiarní odpadových vôd v SR je využitie tohoto opatrenia nanajvýš aktuálne. Na rozdiel od tejto smernice EU, ktorá nevyžaduje sledovanie odstraňovania dusíka pri teplotách odpadovej vody pod 12^oC, sú v tomto nariadení  uvedené 2 teplotné pásma. Pri teplotách 9 až 12^oC sú požadované hodnoty ukazovateľov dusíka menej prísne ako pri vyšších teplotách, napriek tomu ich definovanie vytvára určitý tlak na znečisťovateľa, aby prevádzkoval a kontroloval proces odstraňovania dusíka aj v zimnom období. Pri teplotách pod 9^oC sa v podstate jedná o extrémne podmienky, ktorých trvanie je väčšinou len krátkodobé (napr. dochádza k topeniu snehu a vtekaniu studených vôd do kanalizácie). V týchto podmienkach sa sledovanie odstraňovania dusíka nevyžaduje, čo ale nebude mať významný negatívny vplyv na recipient.
 
Oproti doterajšiemu nariadeniu vlády SR č.242/1993 Z.z. sú uvedené aj emisné hodnoty pre splaškové a mestské vody vypúšťané do podzemných vôd. Napriek logickým značne obmedzujúcim podmienkam pre vypúšťanie do vôd podzemných sa ukazuje tento spôsob v niektorých prípadoch ako racionálne riešenie. Pre tieto prípady boli stanovené hodnoty ukazovateľov tak, aby odpadové vody museli byť vyčistené biologickým spôsobom, pričom nároky na čistiareň odpadových vôd a jej prevádzku sú maximálne. 

Kvalita vyčistenej vody podľa hodnôt uvedených v prílohe č. 3 predstavuje veľmi vysokú účinnosť procesu v technológii na súčasnej úrovni technického rozvoja. Sledovanie procesu a odber vzoriek je v tomto prípade  značne vyšší ako pri čistiarňach odpadových vôd vypúšťajúcich vody do vôd povrchových, čo takisto korešponduje so zámerom obmedziť tento spôsob len na najnutnejšie prípady (tieto údaje sú uvedené v prílohe č.5).

Ďalej sa definuje, ako často a aký typ vzoriek sa odoberá a sleduje. Doterajšie 8-hodinové vzorky nezodpovedajú smernici Rady 91/271/EHS a ani praxi v ostatných vodohospodársky vyspelých štátoch. Z hľadiska technologického sú doby zdržania na čistiarni odpadových vôd relatívne dlhé a väčšinou presahujú 8 hodín, takže v čase produkcie odpadových vôd odteká vyčistená odpadová voda vyprodukovaná v úplne inom časovom období. V zahraničí je dnes úplne bežné odoberať 24 - hodinové zlievané vzorky, čo pre čistiarne odpadových vôd s kapacitou nad 2 000 EO preberá aj toto nariadenie a tým sa stáva kompatabilné s ostatnými predpismi a umožňuje reprezentatívnejšie porovnanie úrovne čistenia a stavu vo výpušťaní odpadových vôd (domáce aj z medzinárodného hľadiska). Pre čistiarne odpadových vôd s kapacitou pod 2 000 EO sa využívajú 8 - hodinové zlievané vzorky, čo je opodstatnené zjednodušenie kontroly vzhľadom na menšiu významnosť týchto zdrojov a na extenzívny spôsob čistenia týchto vôd spojený s dlhými zdržnými dobami a nízkym kolísaním zloženia odpadových vôd na odtoku.

Bodové (okamžité) vzorky sa neuvádzajú vôbec a pre zníženie rizík spojených s nereprezentatívnou kvalitou bodovej vzorky sa ustanovuje klasifikovaná bodová vzorka odoberaná v priebehu 2 hodín (bližšie v prílohe č.6 nariadenia)

Stanovenie početnosti odberu vzoriek je nevyhnutné pre to, aby bola zabezpečená rovnaká úroveň hodnotenia všetkých zdrojov danej veľkosti a aby bolo možné aj štatistické vyhodnotenie nameraných hodnôt. Početnosti (pre splaškové odpadové vody a komunálne odpadové vody)   uvedené v prílohe č.5 zodpovedajú požiadavkám smernice Rady 91/271/EHS a zároveň poskytujú dostatočnú informáciu o kvalite vypúšťaných vôd. Vzhľadom na významnosť zdrojov sa počet vzoriek zvyšuje so zvyšujúcou sa kapacitou čistiarne odpadových vôd. Takisto sa zvyšuje aj náročnosť odberov vzoriek. Kým pre čistiarne s kapacitou pod 10 000 EO sú vzorky zlievané z objemovo rovnakých dielčích vzoriek, pre väčšie čistiarne sa vzorky zlievajú z dielčích vzoriek úmerných prietoku. Posledne menovaný typ vzoriek, ktorý okrem iného vyplýva aj z požiadaviek smernice  Rady 91/271/EHS, kladie zvýšené nároky na obsluhu, ale v súčasnosti je možné tento problém eliminovať uplatnením automatických zariadení na odber vzoriek, ktoré sú už bežne dostupné.

	Početnosť odberu vzoriek pre priemyselné odpadové vody stanoví orgán štátnej vodnej správy, ktorý po zvážení konkrétnej situácie v priemyselnom podniku môže rozhodnúť tak, aby odbery najlepšie charakterizovali kvalitu vypúšťaných vôd a množstvo znečistenia.
 
Tento prístup okrem iného nepriamo motivuje znečisťovateľa k intenzívnejšiemu sledovaniu a k priebežnej kontrole výsledkov stanovení. Štatistický charakter hodnotenia zohľadňuje aj chyby jednotlivých stanovení a kolísanie výkonov čistiarenského zariadenia v racionálnych hraniciach.
 
Vzhľadom na už uvedenú vysokú pravdepodobnosť splnenia hodnôt znečistenia "m" je ich prekročenie možné len v mimoriadnom prípade. Z tohoto dôvodu je možné ich aplikovať ako kontrolné hodnoty. Preto sú hodnoty „m“ deklarované ako neprekročiteľné a len ich dodržanie je možné považovať za súlad s povolením.

Posledné ustanovenie tohoto paragrafu  je uvedené kvôli tomu, aby sa upresnil spôsob, akým sa bilančné množstvo vypočíta, čo nie vždy v doterajšej praxi bolo jednoznačne chápané. Upresnenie je potrebné, aby nedochádzalo k zámene aktuálneho a priemerného hmotnostného toku alebo aby sa nepredpisoval ročný hmotnostný tok v t/rok, ktorý nepostihuje situácie spojené s nárazovým vypúšťaním počas jednotlivých dní.
	
K § 4

V tomto ustanovení sa  uvádzajú podmienky pre vypúšťanie priemyselných odpadových vôd s obsahom obzvlášť škodlivých látok do podzemných a povrchových vôd. Vytvára sa rámec pre vykonávanie požiadaviek zákona na ochranu vôd pred obzvlášť škodlivými a škodlivými látkami vypúšťanými v odpadových vodách. 

Táto časť sleduje požiadavku úplnej transpozície dcérskych smerníc k smernici Rady 76/464/EHS, predovšetkým smernice Rady 86/280/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok uvedených v zozname I , prílohy č. 1 k smernici Rady 76/464/EHS, smernice Rady 80/68/EHS o ochrane podzemnej vody pred znečistením spôsobeným určitými nebezpečnými látkami, smernice Rady 82/175/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi používajúcimi chlóralkalickú elektrolýzu, smernice Rady 84/156/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie ortuti priemyselnými podnikmi nepoužívajúcimi chlóralkalickú elektrolýzu, smernice Rady 83/513/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie kadmia, smernice Rady 84/491/EHS o limitných hodnotách a kvalitatívnych cieľoch pre vypúšťanie hexachlórcyklohexánu. 

V prílohe č. 7 sa uvádzajú všeobecné ustanovenia a špecifické opatrenia pre obzvlášť škodlivé látky. Špecifické opatrenia sú uvedené pre obzvlášť škodlivé látky, pre ktoré EÚ už určila limitné hodnoty znečistenia, ako aj kvalitatívne ciele pre ich  koncentračné limity v povrchových vodách. Uvádza sa spôsob a forma vyjadrenia limitných hodnôt znečistenia pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok. Zároveň v súlade s príslušnymi smernicami EU určujú sa kvalitatívne ciele pre 14 obzvlášť škodlivých látok v členení podľa výrobných prevádzok, v ktorých vznikajú alebo sa spracovávajú. V prípade, že sú pochybnosti, či priemyselná odpadová voda obsahuje obzvlášť škodlivé látky pre ktoré neboli stanovené koncentračné limity, využije sa ako indikačný ukazovateľ stanovenie toxicity vody. Táto metóda slúži na odhalenie skrytého vypúšťania obzvlášť škodlivých látok, prípadne škodlivých látok až do ich určenia.

 Z príslušných  smerníc EÚ sú určené podmienky dosiahnutia súladu s povolenými hodnotami pre vypúšťanie obzvlášť škodlivých látok v odpadových vodách v rozhodnutí. Zároveň sa  určuje používanie odporúčaných metód analýzy pre dané obzvlášť škodlivé látky.

K § 5

	Definované sú požiadavky pre vypúšťanie odpadových vôd z odľahčovacích objektov do povrchových vôd, ktoré je prípustné iba v čase prívalových dažďov, podmienkou však je, aby tieto objekty boli vybavené zariadením na zachytávanie plávajúcich látok. V individuálnych prípadoch, na základe posúdenia môže byť určené aj zaradenie objektov na redukciu znečisťujúcich látok, napr. usadzovacích nádrží. 

Ustanovenie vychádza zo smernice Rady 271/91/EHS, príloha 1 , časť A kde sa uvádzajú opatrenia na obmedzenie znečistenia z odľahčovacích objektov počas prívalových dažďov, ktoré môžu byť založené na pomere zmiešania alebo kapacity v pomere ku bezdažďovému odtoku, alebo môžu špecifikovať určitý prijateľný počet prípadov odľahčenia za rok.

	Definovaný je zmiešavací pomer medzi priemerným denným prietokom odpadových vôd a prietokom vôd z povrchového odtoku. Základný pomer zmiešania bol zvolený  1:4. Tento pomer zmiešania sa na Slovensku používal pri projektovaní stokových sietí v minulých rokoch. Môže sa stanoviť aj zmiešavací pomer až do rozsahu 1:8 predovšetkým v oblastiach so zvýšenou ochranou vôd. Pri optimalizácii stokovej siete a odľahčovacích objektov na nej sa využívajú rôzne hydrologické metódy, metódy založené na štatistickom spracovaní a vyhodnotení zrážkomerných údajov, alebo metódy s matematickým modelovaním zrážkového odtoku. Ako kritérium sa v tomto prípade požaduje obmedzenie počtu  odľahčenia, ktoré by nemalo prekročiť 15 prípadov pri čase dotoku rovnom alebo väčšom ako 15 minút a 20 pri menších časoch dotoku stokovou sieťou k danej odľahčovacej komore.

Cieľom je dosiahnuť stav, aby sa komunálne odpadové vody počas dažďového obdobia, ktoré sa hydraulicky neodľahčia v odľahčovacom objekte na stokovej sieti pred ČOV, dopravili na ČOV a aby prešli minimálne mechanickým stupňom čistenia na ČOV. V prípadoch, ak je kapacita mechanického stupňa menšia, ako je množstvo privádzaných vôd do ČOV počas dažďa, je potrebné na prítoku do ČOV vybudovať dažďovú nádrž, ktorou sa dosiahne regulácia prítoku na ČOV.

K § 6
V tomto ustanovení sú definované vody  z povrchového odtoku. Podľa § 33 ods. 6  zákona č. 184/2002 je priame vypúšťanie vôd z povrchového odtoku do podzemných vôd zakázané.
 Vody z povrchového odtoku odtekajúce zo zastavaných území, pri ktorých sa predpokladá, že obsahujú látky, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť kvalitu povrchovej vody a podzemnej vody, možno vypúšťať do podzemných vôd nepriamo len po predchádzajúcom zisťovaní a vykonaní potrebných opatrení. Takýmito vodami sú najmä vody z cestných komunikácií pre motorové vozidlá, parkovísk, z odstavných a montážnych plôch, z plôch priemyselných areálov, na ktorých sa skladuje alebo inak zaobchádza  so škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami.
Nepriamo možno vypúšťať do podzemných vôd vody z povrchového odtoku odtekajúce zo zastavaných území, o  ktorých sa nepredpokladá, že obsahujú látky, ktoré môžu nepriaznivo ovplyvniť kvalitu povrchových vôd a podzemných vôd. 
	Vypúšťanie vôd z povrchového odtoku by nemalo spôsobovať vážnejšie problémy z hľadiska ochrany recipientu. Problémy skôr spôsobuje možnosť kontaminácie povrchových vôd, preto stokové siete musia byť vybavené zariadením na zachytenie plávajúcich látok a v prípade škodlivých látok a obzvlášť škodlivých látok aj zariadením na ich zachytenie.

K § 7

Ide o zrušovacie ustanovenie, ktorým sa zrušuje nariadenia vlády Slovenskej republiky  č. 242/1993 Z. z., ktorým sa ustanovujú ukazovatele prípustného stupňa znečistenia vôd. 

K § 8

	Navrhuje sa účinnosť 1. septembra 2002.