Title: Zosuvy a iné svahové deformácie – predbežné zhodnotenie za rok 2003
Author: Alena Klukanová
Last saved by: sulik

Informácia 
o stave monitorovania geologických faktorov životného prostredia
s poukázaním na hroziace havárie a možnosti predchádzania týmto haváriám

Čiastkový monitorovací systém geologických faktorov životného prostredia je súčasťou Monitorovacieho systému životného prostredia Slovenskej republiky. Je systémom otvoreným a v súčasnej dobe pozostáva z 13 podsystémov.
V prílohe č. 1 sú charakterizované základné monitorované ukazovatele a parametre.

1. Zosuvy a iné svahové deformácie 
Zo zhodnotenia výsledkov monitorovacích meraní, uskutočnených v roku 2003 vyplývajú nasledujúce poznatky:
V rámci svahových pohybov typu zosúvania sa pozoruje 14 lokalít, ktoré reprezentujú rôzny charakter geologického prostredia a súčasne majú nesporný celospoločenský význam. Najzávažnejšie výsledky monitorovacích meraní boli v roku 2003 zaznamenané na lokalite Bojnice, kde geodetickými meraniami bola zistená pokračujúca aktivizácia pripovrchovej zóny zosuvu, spôsobená pravdepodobne únikmi vody z kanalizácie (polohové zmeny bodov č.1 a B3 presiahli 30 mm za obdobie 10 mesiacov, pri bode č. 8 to bolo až 50 mm za rovnako dlhý časový interval). Ďalej treba uviesť pokračujúcu pohybovú aktivitu západnej časti zosuvného územia na okraji obce Veľká Čausa, preukázanú inklinometrickými meraniami (vo vrte VČ-2 deformácia 5,2 mm v hĺbke 4,8 m za obdobie 8 mesiacov, vo vrte VE-4 deformácia 6,3 mm v hĺbke 4 m za rovnako dlhý časový úsek). Na lokalite Handlová – zosuv z rokov 1960/1961 boli zaznamenané najvýraznejšie zmeny v hornej, odlučnej časti zosuvu (deformácia inklinometrickej pažnice vrtu GI-1, umiestneného v hornej časti svahu dosiahla 11,2 mm, v hĺbke 16,5 m, za obdobie cca 20 mesiacov a výrazná aktivita poľa PEE – pulzných elektromagnetických emisií – bola preukázaná opakovanými meraniami taktiež v tomto vrte). Upozorniť treba i na aktivizáciu čela zosuvu v Okoličnom (Liptovský Mikuláš), ktoré sa nachádza v priamom kontakte s hlavnou železničnou traťou. Geodetickými meraniami bolo zaznamenané premiestnenie bodu č. 111 o 31,4 mm a bodu č. 132 o 23,7 mm za obdobie cca 6 mesiacov. Inklinometrické merania vo vrte M-3 preukázali deformáciu 7,8 mm, v hĺbke od cca 3 do 14 m, za obdobie 8 mesiacov. 
Pozorovania, vykonané na ďalších lokalitách nepreukázali žiadne výrazné zmeny aktuálneho stabilitného stavu. Pre získanie úplnejších informácií o režime podzemnej vody boli vo vybraných reprezentatívnych vrtoch nainštalované automatické hladinomery, a to na lokalitách Handlová – Morovnianske sídlisko (2 ks v novembri 2003) a Liptovská Mara (2 ks v máji 2003). Vzhľadom na to, že na lokalite Fintice boli zosuvným pohybom porušené viaceré dôležité monitorovacie objekty v aktívnej akumulačnej časti zosuvu, realizovala sa rekonštrukcia geodetického bodu P-4 a vyhĺbil sa nový inklinometrický vrt K-2B (v auguste 2003). Podobne ako v predchádzajúcom roku treba upozorniť na absenciu údržby monitorovacích objektov, ale aj sanačných opatrení na viacerých lokalitách, čo môže dlhodobo viesť k obnoveniu pohybovej aktivity (lokality Bojnice, Handlová – zosuv z rokov 1960/1961, Veľká Čausa, Ľubietová, Okoličné, Fintice a ďalšie). Podrobnejšie v prílohe 2.

2. Erózne procesy
Aj v roku 2003 pokračovali práce na monitoringu eróznych procesov. Hodnotenie eróznych procesov pomocou dvoch sád leteckých meračských snímok sa sústredilo na lokality Varhaňovce a Klenovec. Pokračovalo aj monitorovanie lokalít Osrblie a školského poľnohospodárskeho pozemku Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre, na týchto lokalitách bol ale priebeh erózie výrazne ovplyvnený extrémne suchým rokom, takže procesy erózie boli v roku 2003 nevýrazné. 
Z vyhodnoteni leteckých snímok vyplýva, že za obdobie 46 rokov sa na monitorovanom území Varhaňovce celková dĺžka identifikovaných eróznych rýh predĺžila o 0,22 km, a ich celková plocha zväčšila o 0,085 km^2. To znamená, že vzhľadom na východiskový stav z roku 1949 sa erózne ryhy na monitorovanom územia predĺžili o 1,7 % z pôvodnej dĺžky a ich plocha sa zväčšila o 24 % pôvodnej plochy, čo sú priemerné hodnoty prírastku v porovnaní s ostatnými lokalitami.
Pre lokalitu Klenovec bol zdigitalizovaný topografický podklad a vytvorený digitálny model reliéfu, na základe ktorého boli získané morfometrické parametre lokality (dĺžka, orientácia, sklon a krivosť svahov). Následne na základe digitálneho modelu terénu boli ortorektifikované sady starých leteckých snímok z roku 1949 a nových leteckých snímok z roku 1991. 
Na lokalite Osrblie bola realizovaná pravidelná obhliadka a fotodokumentácia. Pre geologický charakter lokality (prevažne hlinito-kamenité až kamenité delúvium na skalnom podloží) a kvôli extrémne nízkym zrážkam na lokalite nebola zaznamenaná zmena vo vývoji erózie v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi. Prejavy erózie sú pozorované len na vrchnom okraji zárezu lesnej cesty vedenej po vrstevnici v spodnej časti pozorovaných svahov. Na monitorovaných svahoch začali s výsadbou stromčekov, čo je významný krok k vytvoreniu trvalej ochrany proti erózii.
Za účelom monitoringu plošnej erózie na poľnohospodárskej pôde pokračovali aj práce na školskom pozemku Slovenskej poľnohospodárskej univerzity v Nitre. V súlade so závermi čiastkovej správy za rok 2002, sa v rámci pokračujúceho monitorovania a zhodnotenia vývoja vodnej erózie realizovali nasledovné aktivity: 
-	osadenie doteraz používaných monitorovacích zariadení, t.j. erodomerných tyčí a erodomerných fliaš pôvodného, tzv. uzatvoreného typu, i nového, tzv. otvoreného typu erodomerných fliaš v poraste jarného jačmeňa a neskôr i v poraste slnečnice
-	odber pôdnych vzoriek z vrchnej, asi 3 cm hrubej vrstvy, ich príprava na zrnitostný rozbor a vlastný zrnitostný rozbor
-	meranie zrážok v blízkosti záujmového územia
-	vizuálne posúdenie výskytu líniových foriem vodnej erózie na záujmovom území
-	návrh, výroba a osadenie dvoch nových typov zariadení na monitorovanie vodnej erózie, a to tzv. Gerlachovho žľabu, zachytávajúceho erodovanú pôdu spolu s povrchovým odtokom zrážkovej vody a modifikovaného Gerlachovho žľabu, ktorý by mal zachytávať len erodovanú pôdu. 

3. Monitoring procesov zvetrávania 
V roku 2003 monitoring procesov zvetrávania, časť mechanické zvetrávanie, pokračoval v pravidelných meraniach a v získavaní doplňujúcich údajov na už vybudovaných lokalitách. Monitoring procesov zvetrávania v prirodzených podmienkach pokračoval metódou opakovaných meraní prostredníctvom merača mikronivelačných zmien povrchu terénu: Lipovník, Starina, Demjata, Banská Štiavnica, Málinec, Podtureň, Bratislava – Železná studnička, Banská Bystrica – Jakub, Huty, Handlová, Pezinská Baba. Na uvedených lokalitách sa s presnosťou na stotinu milimetra zisťujú zmeny povrchu odkrytých hornín spôsobené procesmi zvetrávania a následným odnosom. Lokalita Podtureň bola zničená odvalom a následným zasutením profilu.
Na lokalitách Železná studnička - Prvý lom (granodiorit), Druhý lom (rula), Tretí lom (diorit), Hlboká cesta (diorit), Devín – kameňolom (granodiorit), Marianka (fylit), Pezinská Baba (rula) bolo odobrané kamenivo, na ktorom sa vykonali okrem stanovení štandardných fyzikálnych vlastností aj osvedčené modifikované technologické skúšky a zrýchlené testy zvetrávania – skúška bodovej vtlačnej pevnosti, merania rýchlosti prechodu ultrazvuku, skúška MicroDeval a skúška rozpadavosti (Slake Durability). 
Za účelom experimentálneho sledovania procesov zvetrávania v prírodnom laboratóriu bola odobratá nová sada vzoriek poloskalných hornín, vzorky boli spracované a testované v Laboratóriu inžinierskej geológie ŠGÚDŠ v Bratislave a následne vystavené v prírodnom laboratóriu. 
V rámci časti chemické zvetrávanie v roku 2003 zostala zachovaná celková filozofia riešenia, zameraná na získanie čo možno najširšieho rozsahu informácií o zvolenom modelovom území (oblasť horného toku Vydrice) a syntézy dosiahnutých výsledkov do geochemického modelu zhodnotenia dynamického pôsobenia zvetrávacích procesov a distribúcie chemických zložiek.
Ciele roku 2003 boli nasledovné:
•	rozšírenie poznatkov o pôdnych podmienkach povodia, inštalácia sond na odber pôdnej vody (podtlakové pôdne lyzimetre), rozbory chemizmu pôdnych vôd 
•	pokračovanie v monitorovaní podzemných, zrážkových a povrchových vôd - odber 12 vzoriek v približne mesačnom intervale.
•	zhodnotenie hmotovej bilancie za obdobie od októbra 2002 do októbra 2003
V rámci štúdia izotopového zloženia hornín sa vykonali silikátové analýzy 31 vzoriek prevažne z granitoidných, ale tiež metamorfovaných a efuzívnych hornín. 

4. Objemovo nestále zeminy 
V roku 2003 sa pokračovalo v regionálnej identifikácii výskytu objemovo nestálych sedimentov. Na území Trnavskej a Nitrianskej pahorkatiny bola vykonaná registrácia poškodených objektov. Boli monitorované pukliny a ich zmeny na vybratých objektoch. Väčšinou dochádza k opakujúcim sa trhlinám rádovo v desatinách milimetra až milimetroch na odobratých porušených a neporušených vzorkách. V laboratóriu inžinierskej geológie boli stanovené fyzikálne vlastnosti vzoriek a ich náchylnosť na objemové zmeny. V oedometrických prístrojoch boli stanovené hodnoty pomerného napučiavania B_0, veľkosť tlaku z napučiavania P_n a jeho časový priebeh. Zmraštiteľnosť bola stanovená na vzorkách ílov predovšetkým smektitov. Boli stanovené aj deformačné vlastnosti charakterizované modulom deformácie a súčinitele filtrácie sledovaných vzoriek zemín z Východoslovenskej nížiny. 

5. Vplyv ťažby nerastov na životné prostredie 
Napriek zložitým ekonomickým podmienkam prebieha postupne v odvetví ťažby a úpravy nerastých surovín nevyhnutný transformačný proces. Tento proces umožňuje udržiavať rozvoj baníctva v oblasti ťažby magnezitu, hnedého uhlia a lignitu, ako aj využitie niektorých nových ložísk vyhradených nerastov, napr. mastenca. V mnohých smeroch, hlavne však v rudnom baníctve, došlo k úplnému zastaveniu ťažby a na väčšine ložísk prebieha alebo sa pripravuje proces likvidácie. Tieto trendy majú odraz aj v štátnej environmentálnej politike. 	Stabilizáciu situácie v slovenskom baníctve však ešte stále aj v súčasnosti významne ovplyvňuje štátna podpora realizovaná formou dotácie zo štátneho rozpočtu, týkajúca sa aj environmentálnych aspektov. Finančné prostriedky sa každoročne prideľujú aj na účely odstránenia následkov ťažby a banských škôd, hlavne v lokalitách dotknutých útlmom v rudnom baníctve a útlmovom programe ťažby uhlia.
Niektoré zatvorené či uzatvárané ložiská majú síce z geologického hľadiska vysokú hodnotu, vyjadrenú v celkovom množstve a kvalite suroviny, ale vzhľadom na neprimerané náklady, ktoré by so sebou prinieslo pokračovanie ťažby alebo nová otvárka a ťažba, nie sú v súčasnosti ťažiteľné. Do týchto procesov hodnotenia výrazne v súčasnosti vstupujú ekologické aspekty. 
Aj pri štátnej podpore racionálneho využívania nerudných surovín, na ktoré je Slovensko veľmi bohaté, či postupne utlmovanej ťažbe pevných palív, nesmie ťažba a spracovanie nerastných surovín zhoršovať stav životného prostredia. Zamedziť tomu možno iba správnou legislatívou a dôslednou kontrolou jej dodržiavania, t.j. politikou založenou na primeraných informáciách. Pre takúto štátnu politiku je racionálny celoslovenský monitoring vplyvov banskej činnosti na životné prostredie nevyhnutosťou. 

Z vyhodnotenia stavu do konca r. 2003 vyplýva nasledovné: 
•	výsledky inventarizačnej etapy, počas ktorej bolo spracovaných do interaktívnej počítačovej databázy 489 lokalít, a vypracovaný hodnotiaci systém rizikových lokalít vo vzťahu k ľudskému zdraviu, poškodzovaniu ekosystémov a škodám na majetku, umožnili rozčleniť ich podľa rizikovosti na 3 kategórie a takto usmerniť a zefektívniť postup zisťovania vplyvov banskej činnosti na životné prostredie v celoslovenskom rozsahu
•	na území Slovenska boli ako najrizikovejšie stanoveným postupom určené banské lokality: 1 – Jelšava, 2 – Handlová, 3 – Banská Štiavnica, 4 – Cígeľ, 5 – Rudňany, 6 – Hodruša Hámre, 7 – Lubeník, 8 – Slovinky, 9 – Kremnica, 10 – Smolník, 22 – Nižná Slaná, 12 – Rožňava, 13 – Nováky, 14 – Hnúšťa-Mútnik, 15 – Baňa Dolina, 16 – Novoveská Huta, 17 – Košice-Bankov, 18 – Špania Dolina, 19 – Dúbrava-Magurka, 20 – Pezinok 
•	inventarizačná etapa priniesla súbornú informáciu, ktorá významným spôsobom predurčila ďalší postup budovania systému monitoringu vplyvov banskej činnosti na životné prostredie. Systém sa začal budovať pre 20 najrizikovejších lokalít, pričom je ale otvorený a môže sa postupne budovať pre širší okruh lokalít.
•	celkovo je v databáze monitoringu začlenených 20 najrizikovejších lokalít zo 489 spracovaných v evidenčnej databáze. Navrhnutých je 2 342 merných objektov pre sledovanie inžinierskogeologických, hydrogeologických a geochemických aspektov významných pre hodnotenie vplyvu banskej činnosti na životné prostredie v Slovenskej republike; systém sa postupne napĺňa aj historickými údajmi
•	význam doposiaľ získaných poznatkov pre štátnu environmentálnu politiku vyplýva z toho, že výsledky sú bezprostredne využiteľné hlavne pre koncipovanie, vytýčenie cieľov a rozpracovanie konkrétnych nápravných krokov v rámci okresných, regionálnych, krajských environmentálnych politík. 
6. Zmena  antropogénnych sedimentov
Zmeny vlastností antropogénnych sedimentov sa monitorujú na troch elektrárenských odkaliskách ENO Nováky, dvoch odkaliskách Dusla Šaľa a na dvoch odkaliskách rudných flotačných odpadov pri Banskej Štiavnici. V tomto roku sa monitorovali zmeny mechanických vlastností flotačných odpadov na odkaliskách Lintich a Sedem žien.
Na uvedených lokalitách sa sledujú základné monitorovacie charakteristiky. Z geofyzikálnych meraní je základný monitorovaný prvok merný elektrický odpor, z presiometrických skúšok medza presiometrického tlaku, presiometrický modul a efektívna hodnota uhla vnútorného trenia. Okrem toho sa odoberajú pri monitorovaní týchto vlastností aj neporušené a porušené vzorky antropogénnych sedimentov pre určenie objemovej hmotnosti, zrnitosti a pre špeciálne skúšky RTG. 
V roku 2003 bolo na odkaliskách flotačných odpadov Lintich a Sedem žien v B.Štiavnici odobraných a analyzovaných 22 porušených vzoriek popolčeka. Odvŕtalo sa spolu 50 bm vrtov, realizovalo sa 51 presiometrických skúšok, dalej boli urobené RTG analýzy na 4 vzorkách flotačného materiálu a geofyzikálne merania metódou multielektrónového sondovania. V súčasnosti sa dokončujú a kompletizujú monitorovacie merania a porovnávajú sa s meraniami predchádzajúcimi.

7. Stabilita horninových masívov pod historickými objektami
V roku 2003 bola stabilita monitorovaná na týchto lokalitách - Spišský, Strečniansky, Oravský, Uhrovský a Lietavský hrad, kláštorný komplex Skalka pri Trenčíne. Na Plaveckom hrade, Pajštúnskom a Čachticiach boli monitorovacie zariadenia inštalované v poslednom roku a vykonané počiatočné merania. 
Spišský hrad - v súčasnosti sú funkčné 4 prístroje typu TM-71 a 5 stanovísk, kde sa realizujú merania prenosnými meradlami SOMET. V priestore tzv. Perúnovej skaly, ktorá dlhodobo vykazuje známky nestability, sú situované tri monitorovacie stanoviská. Zo sumárneho pohybu monitorovaného horninového bloku tzv. Perúnovej skaly je zrejmé, že tento sa vykláňa smerom na JV, pričom z vnútornej strany porušuje murivo dolného paláca. 
Hrad Strečno - pohyby na tejto lokalite majú výrazne oscilačný charakter, čo je v zhode s dlhodobým trendom. Hodnota relatívneho pohybu bloku dosiahla 1,7 mm, hodnoty zistené v novembri 2003 však korenšpondujú s marcovými. Možno konštatovať, že pohyb bloku bez výraznejšej zmeny, od roku 1999 osciluje okolo hodnoty 3,0 mm. 
Kláštor Skalka - doposiaľ bol pozorovaný minimálny pohyb, ktorý sa za posledné roky pohyboval rádove vo všetkých troch osiach okolo 0,05 mm, pohyby z roku 2003 sú intenzívnejšie ako v minulosti.
Na ostatných lokalitách sú umiestnené meracie stanoviská pre prenosné meradlo typu SOMET. Na vedeckú interpretáciu získaných výsledkov je potrebné merania vykonávať minimálne v rozsahu troch po sebe nasledujúcich rokov, čo zatiaľ nezodpovedá dobe inštalácie meracích stanovísk. 
V marci 2003 vplyvom rozmŕzania podložia parkanového múru západného opevnenia Trenčianskeho hradu došlo k jeho zrúteniu v dĺžke 30 m. Na základe predbežného statického prieskumu bol navrhnutý záchytný systém sietí a bariér a spôsob zakonzervovania zvyškov opevnenia. Havária bola spôsobená znížením únosnosti podložia z  titulu zvetrania hornín a degradácie ich mechanických vlastností. V zmysle Uznesenia vlády SR č. 424 z 28.5.2003 na sanáciu hradného múru Trenčianskeho hradu bolo z rezervy vlády SR uvoľnených 6 500 tis. Sk. V roku 2004 bude lokalita zaradená do monitoringu, v rámci hodnotenia procesov zvetrávania. 

8. Antropogénne sedimenty pochované (ASP)
V roku 2003 práce na podsystéme pokračovali registrovaním ďalších lokalít na území severného a východného Slovenska. Na území vyčlenenom topografickými podkladmi M 1:50 000 37-23, 37-24, 37-41, 37-42, 38-13, 38-31 bolo zaevidovaných 49 lokalít.
Každá lokalita má vyplnený záznamový list,  lokalizáciu na topografickom podklade a fotodokumentáciu. Základnými sledovanými prvkami každej lokality budovanej ASP sú: lokalizácia, údaje o materiálovom zložení, údaje o horninovom prostredí, parametre preskúmanosti, prieskumu a monitoringu, hodnotenie vplyvu na životné prostredie a návrh na ďalší postup. Súčasťou je fotodokumentácia a dokumentácia stavu reliéfu.
Zhodnotenie starých záťaží zo skládok odpadov a iných zdrojov znečistenia v okrese Dunajská Streda. Zo zaregistrovaných skládok odpadov 196 lokalít bolo zaradených do tohto podsystému. Údaje z jednotlivých skládok zaznamenané v roku 1997 a 2000 sa v roku 2003 (a nasledovnom roku 2004)  pretransformovávajú do záznamového listu  ASP. 
Na území okresu Spišská Nová Ves bolo zaregistrovaných 66 skládok, z ktorých bolo uzavretých a začlenených do monitorovacieho systému  ASP 48 skládok.  

9. Tektonická a seizmická aktivita územia
Hodnotené boli pohyby povrchu územia, aktivita pohybov pozdĺž zlomov i seizmická aktivita územia. 
V rámci sledovania vertikálnych pohybov povrchu boli na základe presných nivelačných meraní podrobne zhodnotené pohyby v epicentrálnej oblasti zemetrasení Prešov–Vranov nad Topľou–Humenné a jej okolí. Okrem toho, v spolupráci s Geodetickým a kartografickým ústavom v Bratislave sa začalo systematické vyhodnocovanie pohybov povrchu na území Slovenska na základe geodetických observácií družíc. Tento systém umožňuje na rozdiel od presnej nivelácie hodnotiť i horizontálne pohyby povrchu. 
Pri sledovaní pohybov pozdĺž zlomov boli dokumentované zlomové poruchy v Malých Karpatoch a v epicentrálnej oblasti v okolí Komárna. Zlomy boli zakreslené do máp mierky 1:50 000 a boli k nim spracované záznamové listy, podobne ako k doteraz spracovaným zlomom dokumentovaným v iných epicentrálnych oblastiach na území Slovenska. V Malých Karpatoch, pri Borinke bol okrem toho na zlomovej poruche vytypovanej v predošlej etape monitoringu osadený merací prístroj TM-71, umožňujúci sledovanie pohybov v troch smeroch. Podľa prvých meraní boli na zlome zistené významné pohyby.
Seizmická aktivita územia Slovenska bola hodnotená na základe údajov z čiastkového monitorovacieho systému 11 – Monitorovanie seizmických javov na území SR, v korelácii s vertikálnymi pohybmi povrchu a pohybmi pozdĺž zlomov. Podobne ako v predošlých etapách i v roku 2003 bola seizmická aktivita pozorovaná najmä v územiach so zvýšenou aktivitou pohybov povrchu. Podrobne bola seizmotektonická aktivita územia zhodnotená v južnej časti malých Karpát, kde boli v roku 2002 podrobne hodnotené vertikálne pohyby povrchu územia.

10. Monitorovanie chemického zloženia snehovej pokrývky 
V zimnom období roku 2003 bolo odobratých 44 vzoriek snehu, čo bolo dané dobrými podmienkami tohoto zimného obdobia a dĺžkou trvania trvalej snehovej pokrývky na území Slovenska. Problémom však boli mnohé epizódy oteplenia, ktoré znižovali vodnú hodnotu snehu a ovplyvňovali jeho chemické zloženie. Celková mineralizácia snehu sa pohybovala v rozmedzí 4,27 – 14,35 mg/l, s najnižšími hodnotami na lokalite Štrbské pleso a najvyššími na lokalite Malinô Brdo. Na lokalite Malinô Brdo sa prejavila aj najnižšia hodnota pH, zodpovedajúca kyslej depozícii. Najvyššia hodnotu pH až 8.33 bola zistená v odberovom mieste Branisko a Bratislava - Slovnaft. Prevaha kyslých aniónov bola zistená na lokalitách Skalica (obsah síranov 2,85 mg/l) a Lokca (obsah dusičnanov 3,87 mg/l). Z hľadiska obsahu stopových prvkov dominujú v snehových roztokoch hliník a zinok, ako v priemerných (0,14mg/l, resp. 0,045 mg/l), tak aj v absolútnych koncentráciách, ktoré boli najvyššie v oblasti Bratislavy, Lokce, Trenčianskeho Jastrabia, Vojan a Homôlky. V prípade hliníka je zaujímavé, že jeho vysoká koncentrácia nebola už dlhodobejšie a ani v tomto zimnom období zaznamenaná v oblasti Patiniec, kde je dlhoročne prítomný v najvyšších koncentráciách. Ostatné sledované stopové prvky vykazujú rádove nižšie koncentrácie s najvyšším zastúpením v poradí Pb, Cu a As. Najvyšší obsah arzénu (0,0038 mg/l) bol zistený na lokalite Podhradie pri Novákoch, čo dokumentuje pomerne vysoké zaťaženie prírodného prostredia tohoto regiónu arzénom. 
Možno povedať, že z hľadiska obsahu organických látok sú tieto zastúpené v mnohých oblastiach v pomerne vysokých koncentráciách, čo indikuje zvýšené hodnoty sumárneho ukazovateľa ChSK_Mn (chemická spotreba kyslíka na manganistan), ktoré dosahujú koncentrácie maximálne 2,12 mg/l na lokalite Zádielska dolina.
Z hľadiska celkového zaťaženia atmosféry, v porovnaní s predchádzajúcimi rokmi (pri porovnaní s priemernými hodnotami vybraných zložiek za celé predchádzajúce obdobie pozorovania) možno hovoriť oproti priemerným koncentráciám o nižšej záťaži. 

11. Monitorovanie seizmických javov
Cieľom subsystému je monitorovanie seizmických javov (zemetrasení a priemyselných explózií), ich analýza, lokalizácia zemetrasení s epicentrom na území Slovenska alebo zemetrasení makroseizmicky pozorovaných na území Slovenska, tvorba národnej seizmologickej databázy a pravidelná medzinárodná výmena vybraných údajov. Mapa epicentier zemetrasení je v prílohe 3.
Nepretržitá registrácia seizmických javov začala v roku 2003 na 5 seizmických staniciach (Železná studnička - ZST, Modra - MODS, Vyhne - VYHS, Šrobárová - SRO, Hurbanovo - HRB). V priebehu roku v rámci realizácie projektu Modernizácie a doplnenia Národnej siete seizmických staníc boli uvedené do prevádzky ďalšie 2 seizmické stanice – Červenica - CRVS v máji 2003 a Kečovo - KECS v decembri 2003. Všetky seizmické stanice zaznamenávajú kontinuálne rýchlosť seizmického pohybu pôdy. Všetky stanice sú registrované v International Seismological Centre (ISC), vo Veľkej Británii. Dátové a spracovateľské centrum Národnej siete seizmických staníc je v GFÚ SAV Bratislava. Centrum zhromažďuje zaznamenané údaje v  reálnom čase zo všetkých staníc národnej siete (okrem HRB) a z vybraných staníc okolitých krajín. Celkovo sú v reálnom čase zhromažďované seizmické údaje z 21 seizmických staníc – 6 staníc Národnej siete seizmických staníc a 15 staníc spolupracujúcich inštitúcií. 
V období január – november 2003 bolo lokalizovaných 10 mikrozemetrasení s epicentrom na území Slovenskej republiky. Okrem toho bolo na území Slovenska makroseizmicky pozorovaných 5 zemetrasení. 
Najsilnejšie bolo na východe Slovenska v Jasenove 20.05.2003 s magnitúdom 4,2, epicentrálna intenzita bola 6 – 7 stupňov EMS – 98. 
Ďalšie makroseizmické javy:
- 3. februára 2003 epicentrum na rakúsko-maďarskej hranici
- 1. júna 2003 pri Jasenove 
- 9. septembra 2003 pri Jasenove
- 15. septembra 2003 pri Dobrej Vode na západnom Slovensku.
	
12. Monitorovanie chemického zloženia riečnych sedimentov
V roku 2003 bol realizovaný odber a analýza riečnych sedimentov zo 47 dlhodobo sledovaných lokalít. Analyzovaná asociácia prvkov predstavuje hlavné (Na, K, Mg, Ca, Fe, Mn) a stopové (Cr, Cu, Al, Zn, Hg, Co, As, Cd, Ni, Se, Pb, Sb) prvky. Obsah kontaminujúcich látok vyhodnotený na základe porovnania s limitnými hodnotami platnými pre pôdy (Rozhodnutie MP SR č. 531/1994-540 o najvyšších prípustných hodnotách škodlivých látok v pôde) poukazuje na fakt, že prakticky vo všetkých monitorovaných lokalitách bolo zaznamenané prekročenie referenčnej hodnoty A aspoň pre jednu „Rozhodnutím“ uvažovanú zložku. Z pohľadu kontaminácie analyzovaných parametrov sú prakticky neznečistené vážske sedimenty a niektoré lokality na riekach Hron, Muráň, Torysa, Topľa a Dunaj. Najčastejšie prekračujú referenčnú hodnotu A prvky Cu, Zn, Hg, Pb, Ni a As. Lokality s parametrami prekračujúcimi triedu B (indukujúcu znečistenie) sú situované najmä v monitorovaných úsekoch povodí riek Štiavnica, Hornád, Hnilec a Nitra (najčastejšie prekračujúcimi parametrami sú prvky Hg, As, Zn a Cu). Prekročenie limitných hodnôt triedy C (indukujúcu veľmi silné znečistenie) nebolo v roku 2003 zaznamenané.
13. Monitoring objemovej aktivity radónu v geologickom prostredí na území Slovenskej republiky
Monitorovanie radónu v geologickom prostredí v roku 2003 bolo realizované ako v predchádzajúcich rokoch nasledovne:
•	pôdny radón na referenčných plochách (RP) – zvýšené radónove riziko vybraných miest
•	pôdny radón na tektonike 
•	radón vo vodách. 
Monitoring meraní objemovej aktivity radónu (cA) na referenčných plochách predstavoval 26 meraní RP. V lokalite Novoveská Huta bola referenčná plocha monitorovaná 6x (apríl, jún, júl, september, október, november ). RP na lokalite Hnilec v extrémne vysokom radónovom riziku bola meraná 4x ( apríl, jún, september a koniec októbra ). V lokalite Teplička bola RP monitorovaná celkom  16x za rok v období apríl - november. 
V mesiaci august pokračoval monitoring radónu v lokalite Grajnár na tektonicky porušenej zóne. Pôdny vzduch bol odoberaný v sondách s krokom 10 m na dvoch pararelných profiloch, dlhých 500 m. V roku 2003 bolo na tektonike zmeraných celkom 94 sond. 
Radón vodných zdrojov bol monitorovaný 2x za rok ( jar a jeseň ) v prameňoch: pr. Mária – Bratislava, pr. Zbojníčka – Bratislava, pr. Himligárka – Bratislava. Prameň sv. Ondreja – Sivá Brada bol monitorovaný počas celého roka každý mesiac 1x.  So zvýšenou frekvenciou meraní 6x za rok je sledovaný prameň B. Němcovej – Bacúch.
Údaje z meraní objemovej aktivity radónu sú vyhodnocované a štatisticky spracovávané vo forme tabuľkových prehľadov a grafov. Je zostavovaná databáza údajov v schválenej štruktúre.
Výsledky meraní objemovej aktivity pôdneho radónu na RP dokazujú existenciu jeho variácií v pôdach, ktoré však nie sú celkom zhodné na rôznych lokalitách, nakoľko meteorologické podmienky pri realizácii terénnych prác nie sú rovnaké. Tohoročné extrémne sucho v období máj – september spôsobilo výraznejší pokles obsahov radónu v pôde, často i pod hranicu radónového rizika na RP. Takýto úbytok radónu v pôde v letnom období je najväčší od začiatku monitorovania. Platí to nielen pre radón na RP, ale aj na tektonike kde tiež došlo k poklesu koncentrácií radónu cca o 50% pri zachovaní charakteru (maximálne hodnoty ostávajú nad poruchou ). 
Radón vo vodách naďalej podlieha sezónnym variačným zmenám s  maximom objemovej aktivity radónu na konci zimy a minimom v lete. Prejav tohoročného sucha sa odráža aj v poklese výdatností vodných zdrojov, dokonca takým spôsobom, že prameň Himligárka prvý krát od počiatku monitorovania vyschol.
Výsledky z monitorovania radónu v geologickom prostredí z roku 2003 kontinuálne naväzujú na predchádzajúce obdobie. Potvrdzujú určité predpoklady, ale prinášajú aj nové zistenia, nakoľko prírodné klimatické, resp.meteorologické podmienky, za ktorých sa monitorovacie práce realizovali, boli extrémne. 

Povodňové a zosuvné riziko 

Podľa zhodnotenia zosuvného a povodňového rizika najzraniteľnejších území fyšového pásma Západných Karpát, s návrhom potrebných opatrení na ich elimináciu bude potrebné vypracovať účelové IG mapy v M 1:10 000, v účelových mapách bude územie rozčlenené na územie ohrozené povodňami a zosuvmi, na územie relatívne ohrozené a neohrozené územie povodňami a zosuvmi. 
Veľkú zraniteľnosť prírodného a krajinného prostredia v dôsledku extrémnych prívalových vôd, s  neočakávanými vysokými prietokmi, dokumentujú aj výsledky z modelového územia medzi Klubinou a Starou Bystricou (okres Čadca). Na danom území s rozlohou  50 km^2  bolo zhodnotené  povodňové a zosuvné  riziko, na základe ktorého bolo 30 % územia začlenené do ohrozeného územia, 66 % územia do relatívne ohrozeného a len 4 % z celkovej plochy hodnoteného územia nie je ohrozené povodňami a zosuvmi. 
Na základe získaných informácií, v dôsledku zanášania korýt riek a zarastania brehov sa zmenšuje profil a sklon tokov, čo má za následok, že v súčasnosti neodvedú korytá 100-ročný prietok a ich kapacita je len na úrovni prevedenia s 10-20-50 ročnými prietokmi. 
K zvýšenému prietoku na jednotlivých tokoch dochádza už vtedy, keď zrážky na území prekročia 200 % dlhodobý mesačný normál. V dôsledku extrémneho množstva zrážok dôjde na území k výraznému zvýšeniu vodného stavu na danom toku. V prípade 2-násobného zvýšenia vodného stavu tým hrozí v blízkosti tokov zaplavenie územia – t.j. povodňovej hrozbe. 
Pri prekročení dlhodobého mesačného normálu zrážok o 200 % je na území veľmi aktuálna aj zosuvná hrozba. Zrážkové anomálie na území môžu podmieniť vznik, resp. reaktivizáciu zosuvov v blízkosti tokov a v bočných údoliach, následne spôsobiť prehradenie tokov údolí, zvýšenie vodného stavu tokov a jeho prítokov a v konečnom dôsledku zatopenie postihnutého územia.