Title: Slovenská diplomacia zohrala v procese vzniku suverénneho štátu Čierna hora významnú úlohu
Author: Ludmila
Last saved by: vzor

Návrh na otvorenie trhu práce Slovenskej republiky
pre občanov Bulharskej republiky a Rumunska

	V súvislosti s plánovaným pristúpením Bulharska a Rumunska k Európskej únii k 1. januáru 2007 a v nadväznosti na ustanovenia Zmluvy o pristúpení Bulharska a Rumunska k Európskej únii z 25. apríla 2005 sú súčasné členské štáty Európskej únie povinné – podobne ako tomu bolo pri predchádzajúcom rozšírení – k dátumu pristúpenia uvedených štátov oznámiť Európskej komisii, či budú voči nim uplatňovať prechodné obdobia na voľný pohyb pracovníkov.

Z ustanovení Zmluvy o pristúpení Bulharska a Rumunska k Európskej únii vyplývajú pre Slovenskú republiku – podobne ako všetky súčasné členské štáty EÚ – dve alternatívne možnosti riešenia predmetnej otázky: 

1.	Úplné otvorenie trhu práce SR pre občanov Bulharska a Rumunska;

2.	Uplatnenie prechodných opatrení na voľný pohyb pracovníkov vo vzťahu k občanom Bulharska a Rumunska. 

Pozn.: Členské štáty, ktoré sprístupnia svoje trhy práce pre pristupujúce štáty, môžu počas sedemročného obdobia v prípade závažného narušenia rovnováhy na trhu práce v určitom regióne alebo sektore využiť tzv. „safeguard clause“ (ochrannú klauzulu), t.j. dočasne zaviesť prechodné opatrenia.

V prospech úplného otvorenia trhu práce SR pre občanov Bulharska a Rumunska hovoria predovšetkým nasledujúce argumenty:

-	SR preukáže principiálny postoj v uplatňovaní štyroch základných slobôd vo vzťahu ku všetkým členským štátom EÚ, ktorý bude silným politickým signálom nielen pre Bulharsko a Rumunsko, ale aj ostatné členské štáty Európskej únie;

-	úplné otvorenie trhu práce čiastočne rieši negatívne dopady demografického vývoja v SR a ponúka možnosť doplnenia neobsadených miest v nedostatkových profesiách (montážni pracovníci, zvárači, kovoobrábači, stavební robotníci, vodiči, šičky, zdravotné sestry a pod.);

-	v čase nášho vysokého ekonomického rastu prílev pracovníkov z Bulharska a Rumunska bude ďalej stimulovať hospodársky rast SR, a to aj nepriamo prostredníctvom nárastu spotreby;  

-	otvorením trhu práce sa ponúknu možnosti na zlepšenie životnej úrovne pre občanov slovenskej národnosti žijúcich v Rumunsku (asi 17 tisíc občanov);

-	predíde sa nelegálnemu zamestnávaniu pracovníkov.

Naopak, neotvorenie trhu práce SR pre občanov Bulharska a Rumunska a zavedenie prechodných opatrení na voľný pohyb pracovníkov by mohlo byť spojené s nasledujúcimi negatívami: 

-	uplatňovanie existujúcich obmedzení spochybňuje myšlienku a princípy európskeho občianstva a vytvára reálnu hrozbu deľby na tzv. „prvotriedne“ a „druhotriedne“ občianstvo EÚ;  

-	zavedenie prechodného obdobia by vyslalo negatívny politický signál vládam Bulharska a Rumunska, čo by sa mohlo premietnuť aj v rozvoji vzájomných vzťahov, vrátane hospodárskej spolupráce;

-	SR by týmto krokom negovala svoju pôvodnú argumentáciu k tejto téme a prakticky by poprela  jednu zo štyroch základných slobôd garantovaných pre občanov EÚ, čím by stratila morálne právo dožadovať sa zrušenia prechodných období uplatňovaných v súčasnosti siedmimi členskými štátmi EÚ (Rakúsko, Belgicko, Nemecko, Dánsko, Francúzsko, Luxembursko, Holandsko) voči občanom SR;

-	riziko nárastu nelegálnej práce v SR;

-	pretrvávanie problému s obsadzovaním voľných pracovných miest v stavebníctve, vo výrobe, či v službách.   

Na základe dostupných informácií a odborných stanovísk Ministerstva zahraničných vecí SR a Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR možno predpokladať, že pristúpením Bulharska a Rumunska k Európskej únii nedôjde k dramatickému rastu záujmu občanov uvedených štátov o prácu v SR. SR nie je – v porovnaní s „tradičnými“ cieľovými krajinami migrácie – atraktívnou cieľovou krajinou. Možno predpokladať, že potenciálni migranti sa budú snažiť získať prácu predovšetkým v členských štátoch s vyššími mzdami, vyšším životným štandardom a nižšou mierou nezamestnanosti ako je v SR. Občania Bulharska a Rumunska – v prípade, že sa rozhodnú hľadať si prácu v zahraničí – budú mať prioritne snahu využiť existujúce väzby a štruktúry v „tradičných“ cieľových krajinách (príbuzenské a priateľské kontakty, činnosť existujúcich sprostredkovateľských agentúr). Pomerne silným argumentom je tiež jazyková bariéra – neznalosť slovenského jazyka, na rozdiel od znalostí svetových jazykov a v prípade občanov Rumunska atraktivita jazykovo príbuzných románskych krajín (Portugalsko, Španielsko, Francúzsko, Taliansko). Ďalším argumentom v prospech otvorenia trhu práce SR je prejavujúci sa nedostatok kvalifikovaných pracovníkov v niektorých profesiách.
	
Na základe uvedeného nie je dôvod predpokladať, že by otvorenie trhu práce SR pre občanov Bulharska a Rumunska mohlo spôsobiť závažné problémy na trhu práce SR. 

Pozitívne rozhodnutie vlády SR o otvorení trhu práce SR treba chápať aj v kontexte vyslania jednoznačného politického signálu nielen vo vzťahu k Bulharsku a Rumunsku, ale aj k ostatným členským štátom EÚ o tom, ako si vláda SR predstavuje nediskriminačné uplatňovanie princípov a pravidiel EÚ.

Záver
	
Na základe výsledkov hodnotenia širších súvislostí predmetnej problematiky vláda SR prijíma rozhodnutie o otvorení trhu práce Slovenskej republiky pre občanov Bulharskej republiky a Rumunska ku dňu pristúpenia týchto štátov k Európskej únii.