Vyhodnotenie pripomienkového konania

						
Spôsob pripomienkového konania: bežný/zjednodušený/skrátený postup - dôvod:			bežný (oznam listom č. M/1600/2003 – poštou aj e-mailom) 		
						
	Zoznam oslovených subjektov:			podľa priloženého rozdeľovníka		
	Počet oslovených subjektov:			63		
	Zaslali do stanoveného termínu (od 5.03. 03 do 14.03. 03) :			38		
	Zaslali po termíne:			Ministerstvo kultúry SR
Ministerstvo pôdohospodárstva SR
Ministerstvo vnútra SR
Ministerstvo financií SR
Národná banka Slovenska
Zväz kresťanských lekárov a zdravotníkov
Úrad pre finančný trh
		
	Vôbec nezaslali:			Ministerstvo hospodárstva SR
Správa štátnych hmotných rezerv SR
Najvyšší súd SR
Najvyšší kontrolný úrad SR
Úrad vlády – podpredseda vlády Pál Csáky 
Konfederácia odborových zväzov SR
Slovenská komora sestier a pôrodných asistentiek
Grémium majiteľov lekárni
Koordinačný výbor pre otázky zdravotne postihnutých občanov
Slovenská asociácia výrobcov generických liekov GENAS
Združenie podnikateľov Sĺovenska
Svetová banka, Klub 500, AXA Assistance CZ, Generali Poisťovňa a.s., AMSLICO AIG Life poisťovňa a.s., INEKO, Allianz – Slovenská poisťovňa, Nationale Nederlanden

		
	Subjekty, ktoré nemali pripomienky:			Ministerstvo životného prostredia SR
Úrad geodézie, kartografie a katastra SR
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo SR
Úrad priemyselného vlastníctva SR 

	Počet vznesených pripomienok:	481				
	Počet akceptovaných:	238				
	Počet neakceptovaných,  z toho počet zásadných - ktoré subjekty	243	47	 podľa priloženého zoznamu		
						
	Rozporové konanie (s kým, kedy, na akej úrovni, s akým výsledkom):	19		podľa priloženého zoznamu
18.6.2003 na úrovni štatutárnych zástupcov
čiastočne odstránený rozpor		
	Počet odstránených pripomienok:	46				
	Počet neodstránených pripomienok:	1		AZZZ SR, ASL		

					
Rezort	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	Poznámka	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR	Všeobecné pripomienky
 Podmienky ustanovené navrhovaným zákonom, ako aj zákonom o zdravotných poisťovniach predovšetkým 
- 100 % prerozdelenie predpísaného poistného
	
Z

	
A

	
Prerozdelenie bude 90%.

	-  solidarita nie v rámci poisťovne – akciovej spoločnosti, ale v rámci celého systému
	Z	A	Solidarita je v rámci celého systému garantovaná, práve cez systém prerozdelenia.
		
	-  platba za poistencov štátu určená odlišným spôsobom ako u ostatných poistencov však uvedenú, veľmi potrebnú snahu o vytvorenie konkurenčného prostredia pre zdravotné poisťovne, minimálne komplikujú, ak nie likvidujú.
	Z	A	Platba za poistencov štátu určená ako 4% z priemernej mesačnej mzdy.
		
	V prípade poistenca zákon tiež nevytvára priestor pre povinnosť chrániť vlastné zdravie (porušovanie liečebného režimu, ochorenie alebo úraz pod vplyvom alkoholu, chronická a neprimeraná konzumácia alkoholických nápojov a jej dôsledky, fajčenie, neúčasť na lekárskej preventívnej prehliadke) a možnosť zvýšenia platby poistného z uvedeného dôvodu, prípadne iný finančný postih. Naopak pri nečerpaní zdravotnej starostlivosti vytvoriť systém bonusov. Navrhujeme definovať bližšie v časti práva a povinnosti poistenca.

	Z	N	Efektívnejšie je zavedenie finančnej spoluúčasti pacienta na liečbe. V tomto prípade aspoň čiastočne eliminujeme riziká morálneho hazardu, na ktoré pripomienka poukazuje.
V prípade povinného zdravotného poistenia systém bonusov a malusov nie je možné a ani efektívne zaviesť.
Úprava práv a povinností pacienta patrí do zákona o zdravotnej starostlivosti. 
		
	Navrhovaný zákon znovu ponecháva určenie vymeriavacieho základu pre poistné platené štátom na zákon o štátnom rozpočte, čím aj naďalej vytvára priestor pre disproporcionalitu v tvorbe zdrojov zdravotného poistenia. Uvedený rozpor je od začiatku existencie poisťovacieho systému jedným z hlavných dôvodov nedostatočnej tvorby zdrojov v tomto systéme a navyše stavia do nerovnoprávneho postavenia poistencov štátu a ostatné skupiny poistencov zúčastnené na zdravotnom poistení.
	Z	A	Platba za poistencov štátu určená ako 4% z priemernej mesačnej mzdy.
		
	Dôležitou podmienkou realizácie reformy zdravotného poistenia podľa navrhovaných zákonov je presné definovanie akútnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti, určenie rozsahu výkonov a zdravotníckych  pomôcok uhrádzaných z verejného a z individuálneho zdravotného poistenia.
	Z	C	Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ je použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).
Rozsah výkonov a pomôcok hradených z verejného zdravotného poistenia bude definovaný v inom právnom predpise (Liečebný poriadok).
		
	Za nedostatok zákona považujeme aj nepredloženie ekonomickej analýzy dopadov zavedenia nového poistného systému.
	Z	A	Analýza dopadov nového poistného systému bola vypracovaná.
		
	Železničná polícia vyslovuje nesúhlas 
s prerozdeľovaním 100 % predpísaného poistného, 

s uplatňovaním systému solidarity v rámci celého poistného systému (akceptujeme v rámci zdravotnej poisťovne) 

	
Z

Z

	
A

N

	
Prerozdelenie bude 90%.

Ministerstvo buduje univerzálny systém zdravotného poistenia. Solidarita je garantovaná v rámci celého verejného zdravotného poistenia cez systém prerozdelenia.

	a žiadame doplniť k návrhu zákonov definovanie akútnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti, 

ekonomickú analýzu dopadov zavedenia navrhovaného systému 

a vykonávacie predpisy – uvedené pripomienky považujte za zásadné.	Z

Z

Z	C

A

A	Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ je použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).

Analýza dopadov doplnená.

Vykonávacie predpisy budú doplnené.		
	K § 3
Žiadame upraviť aj poistenie cudzinca zaisteného na území SR podľa § 62 zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov.	
Z	
A	
Doplnením § 3.		
	K § 5
V odseku 2 je potrebné doplniť ďalšie písmeno pre cudzinca, ktorému skončí zaistenie podľa § 62 zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov.	Z	A	Doplnením ustanovenia.		
	Všeobecné pripomienky
Z pohľadu realizácie zdravotného zabezpečenia príslušníkov Železničnej polície, t. j. profesie s vysokým rizikom ohrozenia zdravia a života pri výkone štátnej služby, ako aj z dôvodu utajenia informácií o identite uvedených osôb, resp. ich rodinných príslušníkov, považujeme za potrebné realizovať zdravotné poistenie verejné aj individuálne v jednej inštitúcii, s účasťou zamestnávateľa aj na individuálnej forme zdravotného poistenia s vyjadrením špecifických požiadaviek vo vzťahu k zdravotnej starostlivosti o uvedené osoby. Kontrola zdrojov a použitia finančných  prostriedkov zdravotného poistenia štátom je v skupine príslušníkov Železničnej polície nevyhnutná.
 Z uvedených dôvodov je nevyhnutné odlišným spôsobom riešiť zdravotné poistenie ozbrojených zborov a profesných skupín s vysokým rizikom ohrozenia zdravia z výkonu štátnej služby (zvýšiť percento úhrad zamestnávateľa vo verejnom zdravotnom poistení, resp. vytvoriť príspevok – platbu zamestnávateľa vo verejnom zdravotnom poistení, resp. vytvoriť príspevok – platbu zamestnávateľa na individuálne zdravotné poistenie, ktoré by riešilo špecifickú zdravotnú starostlivosť o tieto skupiny). 

	
O	
N	
Verejné zdravotné poistenie budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
Individuálne zdravotné poistenie budú vykonávať poisťovne, ktoré dostali licenciu od Úradu pre finančný trh.
Ak zdravotná poisťovňa dostane po splnení podmienok licenciu na individuálne zdravotné poistenie, tak ho bez obmedzení môže poskytovať.

Ministerstvo zdravotníctva presadzuje univerzálny model zdravotného poistenia. Každý má v ňom na základe solidarity nárok na rovnaký balík zdravotných služieb. Akékoľvek rozšírenie rozsahu zdravotných služieb je umožnené v individuálnom zdravotnom poistení. Zamestnávateľ môže v rámci podnikovej stratégie individuálne poistiť všetkých svojich zamestnancov.		
	V návrhu zákona chýba definovanie obmedzenia slobodnej voľby zdravotníckeho zariadenia a lekára vo vzťahu k závodnej zdravotnej starostlivosti, ktorú v minulosti zákon NR SR č. 273/1994 Z. z. umožňoval. Zamestnávateľ, ktorý je zo zákona povinný odvádzať 9 % do zdravotného poistenia za svojho zamestnanca, tak nemá ani minimálnu možnosť ovplyvniť výber zdravotníckeho zariadenia, ktoré bude realizovať starostlivosť o jeho zamestnanca. Veľmi dôležitý bude aj vzťah určenia závodného zdravotníckeho zariadenia a financovania krátkodobej  pracovnej neschopnosti zamestnávateľom. Predložený zákon o zdravotnom poistení by mal vytvoriť podmienky aj pre túto oblasť poskytovania zdravotnej starostlivosti. 
	O	N	Slobodná voľba lekára a zdravotníckeho zariadenia je  riešená v zákone o zdravotnej starostlivosti.
		
	Vzhľadom na rozsah a závažnosť pripomienok k návrhu zákona o zdravotnom poistení považujeme za potrebné prerokovanie stanoviska s predkladateľom zákona za účasti ostatných zástupcov ozbrojených zborov a ozbrojených síl pre možnosť spoločného riešenia osobitostí zdravotného poistenia ich príslušníkov.
	O	A	Rokovanie uskutočnené.		
	K § 6
V odseku 2 je potrebné definovať nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť.
	O	C	Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ je použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).
		
	K § 9
Žiadame, aby bola platba štátu určená tiež z minimálnej mzdy a nie podľa zákona o štátnom rozpočte.
	O	C	Platba za poistencov štátu určená ako 4% z priemernej mesačnej mzdy.
		
	K § 20
Odporúčame upraviť, akým spôsobom budú finančné prostriedky z pokút uložených úradom vynaložené a na aké účely ich bude možné použiť.

	O	C	Doplnením ustanovenia, že pokuty sú príjmom štátneho rozpočtu.	Terajší § 24.	
	K § 25 
V odseku 1 nesúhlasíme s prerozdeľovaním predpísaného poistného a navrhujeme z vybraného poistného.
	
O	
A	
Mechanizmus prerozdeľovania a zabezpečenia pohľadávok:
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	K § 26
V odseku 11 považujeme poplatok z omeškania vo výške 0,2 % vzhľadom na sumy verejného zdravotného poistenia za neúmerne vysoký.
	
O	
N	
Pripomienka je neopodstatnená a neodôvodnená. Účelom navrhovanej právnej úpravy je zabezpečenie včasnosti platieb.		
	K § 27
Žiadame, aby aj individuálne poistenie mohli realizovať poisťovne vykonávajúce verejné zdravotné poistenie.
	
O	
N	
Verejné zdravotné poistenie budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
Individuálne zdravotné poistenie budú vykonávať poisťovne, ktoré dostali licenciu od Úradu pre finančný trh.
Ak zdravotná poisťovňa dostane po splnení podmienok licenciu na individuálne zdravotné poistenie, tak ho bez obmedzení môže poskytovať.

		
Ministerstvo kultúry SR	V navrhovanom zákone nie sú  upravené povinnosti platiteľa vo veci vykazovania poistného (zamestnávateľa) voči zdravotným poisťovniam a Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou. Detto táto povinnosť absentuje aj v navrhovanom zákone o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou. 	Z	A	Upravené.

		
	Žiadame upraviť práva  a povinností poisťovní a úradu, aby bolo jasné, čo a komu má platiteľ oznamovať tak, aby nenastalo zvýšenie administratívnych povinností pre platiteľov poistného. 
	Z	C	Práva a povinnosti dopracované v nadväznosti na úpravu obsiahnutú v návrhu zákona.		
	V tejto súvislosti zastávame názor, administratívna náročnosť celého odvodového procesu je nadmieru zložitá a náročná, zamestnávatelia nemôžu prijímať zamestnancov iba preto, že vzniká nový úrad. 
	Z	N	Pripomienka je neopodstatnená.		
	K § 8  - ods. 3 písm. b)  - žiadame definovať obsah pojmov „obdobný pracovný vzťah“, aby bolo jednoznačné, koho sa týka (dohody o vykonaní práce?, 
poznámka pod čiarou  č. 30) je na zákon o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov?). Navrhujeme zosúladiť     so zákonom o sociálnom poistení. 
 	Z	A	§ 8 zosúladený s návrhom zákona o sociálnom poistení.		
	K § 10 ods. 7  - ods. 7 citovaného paragrafu žiadame vypustiť. 
	Z	C	V návrhu zákona sú jednoznačne definované typy príjmov, z ktorých majú jednotliví platitelia platiť poistné. 
		
	K § 10 ods. 12 -  slovné spojenie „ najviac dvanásťnásobok sumy  minimálnej mzdy“ žiadame vypustiť  a nahradiť slovným spojením  „ najviac  šesťnásobok sumy minimálnej     mzdy“.
	Z	C	Upravené aj v nadväznosti na rozhodujúce obdobie, ktorým je kalendárny rok. 		
	K § 16 ods. 1 – na konci  vety  odporúčame vypustiť  bodku a pripojiť slovné spojenie „ ...    a schváleným úradom.“.
	Z	C	Vzhľadom na potrebu jednotného vykazovania poistného platiteľmi poistného spôsob vykazovania určí úrad.
	Terajší § 18.	
	K § 8 ods. 3 písm. g) – vzhľadom na pripravovaný nový zákon o sociálnom poistení žiadame definovať v návrhu zákona „ďalšie osoby“.
	O	A	Osoby definované v súlade s novou právnou úpravou sociálneho poistenia.		
	K § 8 ods. 6 písm. a) – odporúčame vypustiť slová za čiarkou  „ nezaopatrené deti,36) „.
Zastávame názor, že za neopatrené deti do zdravotnej poisťovni má platiť štát. Nie je  dôvod, aby bola platba na zdravotné poistenie aj z ich príjmu, napríklad  z dohody o vykonaní práce. 

	O	N	Ak ich príjem presahuje zákonom stanovenú minimálnu hranicu, tak budú z takéhoto príjmu platiť poistné.
		
	K § 9  - navrhujeme zníženie navrhovanej percentuálnej sadzby poistného na verejné zdravotné poistenie. 

	O	A	Sadzba verejného zdravotného poistenia je 14 %. Takéto riešenie je zároveň v súlade s Programovým vyhlásením vlády, lebo nezvyšuje odvodové zaťaženie.

	K § 19 ods. 2  - slovné spojenie  „do 10 %“  žiadame vypustiť a nahradiť slovným  spojením „do 5 %“.“
  .
	O	N	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na vypustenie ustanovenia (prirážka k poistnému).
	Terajší § 16.	
	K § 22  písm. m)  - slovné spojenie „do ôsmich dní“  odporúčame nahradiť slovným  spojením  „do tridsiatich dní“.
    Nakoľko poistné obdobie je od 1. júla nasledujúceho roka po roku, za ktoré sa  podáva daňové priznanie, je čas 8 dní zbytočne prísny a postačuje 31 dní na predloženie dokladov zdravotnej poisťovni.
	O	A	Ustanovenie vypustené. Povinnosti poistencov a povinnosti platiteľov poistného upresnené.	Terajší § 20 a 22.	
Ministerstvo pôdohospodárstva SR
	Podľa § 22 ods. 1 písm. h) navrhovaného zákona je poistenec povinný oznámiť poisťovni dlhodobý pobyt v zahraničí. V nadväznosti na ust. § 3 ods. 2 písm. a) sa tým odhlási zo zdravotného poistenia v Slovenskej republike.
Žiadame v návrhu zákona doplniť ustanovenie, ktorým sa budú riešiť prípady, keď sa uvedený poistenec krátkodobo vráti na Slovensko.
Odôvodnenie:
	Navrhovaný zákon nerieši prípad, keď sa predmetný poistenec krátkodobo vráti na územie Slovenskej republiky a nie je krytý zdravotným poistením.
	Z	N	Pripomienka je neopodstatnená. V prípade osoby, ktorá sa dlhodobo zdržiava v zahraničí, pri jej krátkodobom návrate na Slovensko je rozhodujúce, či je alebo nie je zdravotne poistená v zahraničí.  Ak nie je zdravotne poistená v zahraničí, je v zmysle dikcie § 3 poistencom verejného zdravotného poistenia. Ak je zdravotne poistená v zahraničí a nie je z tohto poistenia krytá na úhradu nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť v SR,  má možnosť uzavrieť zmluvu o individuálnom zdravotnom poistení.
		
	K § 20 ods. 2 – podľa navrhovaného ustanovenia môže Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou uložiť pokutu občanovi až do výšky 10 000 Sk. Nakoľko návrh zákona obsahuje dostatočné sankcie, napr. podľa § 6 ods. 2 sa poistenec vystavuje riziku, že sa mu neposkytne zdravotná starostlivosť v plnom rozsahu, odporúčame posúdiť opodstatnenosť navrhovanej pokuty.

	O

	N

	Povinnosti bez možnosti vynútenia ich plnenia nie sú opodstatnené. Prvoradým účelom pokút je ich výchovne pôsobenie, aby sa predchádzalo porušovaniu povinností.

Ministerstvo vnútra SR
	Všeobecne:
Návrh zákona v predkladacej správe deklaruje snahu o vytvorenie konkurenčného prostredia, s cieľom nakúpiť pre poistencov verejného zdravotného poistenia kvalitnú zdravotnú starostlivosť v rozsahu určenom zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č.98/1995 Z.z. o Liečebnom poriadku a v prípade úspešného hospodárenia vytvoriť zisk.
Za pozitívum predloženého návrhu zákona považujeme aj zavedenie systému verejného zdravotného poistenia  a individuálneho zdravotného poistenia a zvýšenie zodpovednosti poistenca, poskytovateľa zdravotnej starostlivosti a zdravotnej poisťovne za efektívnosť svojej činnosti.
Podmienky ustanovené návrhom zákona, ako aj návrhom zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou, a to predovšetkým 
-	princíp prerozdeľovania 100 % predpísaného poistenia
-	solidarita nie v rámci jednej poisťovne, ale v rámci celého systému
-	platba za poistencov štátu určená odlišným spôsobom ako u ostatných poistencov
však uvedenú, veľmi potrebnú snahu o vytvorenie konkurenčného prostredia pre zdravotné poisťovne minimálne komplikujú, ak nie likvidujú.

Z

Z

Z

A

A

A	

Prerozdelenie bude 90%.

Solidarita je v rámci celého systému garantovaná, práve cez systém prerozdelenia.

Platba za poistencov štátu určená ako 4%. z priemernej mesačnej mzdy.

		
	V prípade poistenca návrh zákona nevytvára priestor pre povinnosť chrániť vlastné zdravie. Napríklad porušovanie liečebného režimu, ochorenie alebo úraz pod vplyvom alkoholu, chronická a neprimeraná konzumácia alkoholických nápojov a jej dôsledky, fajčenie, neúčasť na lekárskej preventívnej prehliadke by malo byť premietnuté vo zvýšených platbách poistného, príp. by mal byť zavedený iný finančný postih. Naopak, pri nečerpaní zdravotnej starostlivosti, by mal byť zavedený systém bonusov. Uvedené navrhujeme premietnuť do návrhu zákona a definovať bližšie v časti práva a povinnosti poistenca. 

	Z

Z

Z	N

N

N	Efektívnejšie je zavedenie finančnej spoluúčasti pacienta na liečbe. V tomto prípade aspoň čiastočne eliminujeme riziká morálneho hazardu, na ktoré pripomienka poukazuje.

V prípade povinného zdravotného poistenia systém bonusov a malusov nie je možné a ani efektívne zaviesť.

Úprava práv a povinností pacienta patrí do zákona o zdravotnej starostlivosti. 
		
	Navrhovaný zákon znovu ponecháva určenie vymeriavacieho základu pre poistné platené štátom a vybranými subjektami na zákon o štátnom rozpočte, čím aj naďalej vytvára priestor pre disproporcionalitu v tvorbe zdrojov zdravotného poistenia. Uvedený rozpor je od začiatku existencie poisťovacieho systému jedným z hlavných dôvodov nedostatočnej tvorby zdrojov v tomto systéme a  navyše stavia do nerovnoprávneho postavenia poistencov štátu a ostatné skupiny poistencov zúčastnené na zdravotnom poistení.
	Z	A	Platba za poistencov štátu určená ako 4% z priemernej mesačnej mzdy.

	Dôležitou podmienkou realizácie reformy zdravotného poistenia podľa tohto návrhu, ale aj podľa návrhu zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou je presné definovanie nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti, určenie rozsahu výkonov a zdravotníckych pomôcok uhrádzaných z verejného zdravotného poistenia a z individuálneho zdravotného poistenia.
	Z	A	Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).

	Závažným nedostatkom tohto návrhu  zákona, ale aj návrhu zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou je absencia vykonávacích predpisov, resp. aspoň ich téz  (s poukazom na splnomocňovacie ustanovenia § 15 ods.10 a § 26 ods.6 návrhu). Predkladateľ sa znovu dopúšťa  chyby, ktorá mu bola vyčítaná pri schvaľovaní zákona o zdravotnej starostlivosti.
Za nedostatok považujeme aj nepredloženie ekonomickej analýzy dopadov zavedenia nového poistného systému.
Vzhľadom na uvedené je potrebné poznamenať, že tvorcovia zákona ani v minimálnej miere nevyužili skúsenosti odborníkov z viac ako desaťročnej existencie systému zdravotného poistenia v Slovenskej republike.
	Z

Z
	A

A	Vykonávacie predpisy budú dopracované.

Ekonomické dopady dopracované.
		
	Ministerstvo  vnútra  Slovenskej  republiky vyslovuje nesúhlas prerozdelením 100 % predpísaného poistného, s uplatňovaním princípu solidarity v rámci celého poistného systému (akceptujeme v rámci jednej poisťovne) a žiadame doplniť do návrhu zákona definíciu nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti, ekonomickú analýzu dopadov zavedenia navrhovaného systému a doplniť vykonávacie predpisy, vydanie ktorých návrh zákona predpokladá v splnomocňovacích ustanoveniach.	Z	A	Pozri vyhodnotenie vyššie.		
	K § 3
Do odseku 3 žiadame doplniť nové písmeno x), ktoré znie: „je zaisteným na území Slovenskej republiky x)“ a v poznámke pod čiarou k odkazu x uviesť: „§ 62 ods.1 zákona č.48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov.“.
Na základe medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná, je potrebné poskytnúť zdravotnú starostlivosť aj týmto cudzincom.

	
Z
	
A
	
Doplnením § 3.		
	K § 4
Vo väzbe na predchádzajúcu pripomienku je potrebné do odseku 2 doplniť nové písmeno xx), ktoré znie: „§ 3 ods.3 písm.x) dňom vydania rozhodnutia o zaistení,xx)“ a v  poznámke pod čiarou k odkazu xx uviesť: „§ 62 ods.3 a 4 zákona č.48/2002 Z.z.“.

Z
	
A	
Doplnením § 3.		
	K § 5
V súvislosti s predchádzajúcimi pripomienkami je potrebné do odseku 2 doplniť nové písmeno xxx), ktoré znie: „§ 3 ods.3 písm.x) dňom prepustenia zaisteného cudzinca,xxx)“ a v poznámke pod čiarou k odkazu xxx uviesť: „§ 63 písm.f) zákona č.48/2002 Z.z.“.

Z
	
A	
Doplnením ustanovenia.		
	K § 6 
V odseku 1 vložiť za slovo „poskytovanie“ slovo „bezplatnej“ (čl.40 ústavy) a za slovo „zákonom“ vložiť slovo „len“.

Z	
N	
Medze bezplatnosti ustanovuje zákon o Liečebnom poriadku.
		
	Pre správnu aplikáciu a interpretáciu zákona je potrebné v odseku 2 definovať nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť. 

	Z	C	Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).
		
	Súčasne upozorňujeme, že je potrebné odsek 2 dopracovať, pretože v prípade neuzavretia zmluvy o verejnom zdravotnom poistení by poistenec nemal mať právo na bezplatné poskytnutie zdravotnej starostlivosti, pretože by došlo k pozitívnej diskriminácii, čo nie je v súlade s čl.12 ods.2 ústavy (nikoho nemožno zvýhodňovať); tento poistenec musí za poskytnutie zdravotnej starostlivosti zaplatiť úhradu, inak môže dôjsť k extrému, že vznikne veľká skupina osôb, ktoré si nesplnia povinnosť uzavrieť zmluvu. V tejto súvislosti je potrebné sa zaoberať väzbou k zákonu Národnej rady Slovenskej republiky č.277/1994 Z.z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.

	Z	C	Inštitút zmluvy vypustený. Ak poistenec nepodá prihlášku, má právo na úhradu neodkladnej zdravotnej starostlivosti. Návrh zákona zaručuje rovnaké postavenie poistencov verejného zdravotného poistenia, ak splnia ustanovené povinnosti (povinnosť podať prihlášku na  verejné zdravotné poistenie, povinnosť platiť poistné). 
	Terajší § 6a 7.	
	Sankcia za nesplnenie povinnosti nie je motivačná.
	Z	N	Zastávame názor, že takéto riešenie je dostatočnou „sankciou“ a pôsobí „motivačne“.
		
	Odporúčame § 6 doplniť o nový odsek, v ktorom sa obmedzí zmluvná voľnosť určitých subjektov, z hľadiska pôsobnosti Ministerstva vnútra Slovenskej republiky uvádzame príslušníkov Policajného zboru a príslušníkov Hasičského záchranného zboru. 
Potrebu tohto obmedzenia sme uviedli  vo všeobecnej časti našich pripomienok.
	Z	A	Úprava doplnená.	Terajší § 6.	
	K § 9 
Vymeriavacím základom pre platbu poistného štátom, orgánom príslušným na výplatu peňažných dávok (§ 8 ods.8 návrhu zákona) a Národným úradom práce by mala byť minimálna mzda a nie základ určený zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok.
V zmysle uvedeného žiadame v odseku 8 a 9 nahradiť slová „určený zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok“ napr. slovami „ktorým je suma minimálnej mzdy“ a v odseku 11 nahradiť slová „vo výške určenej pre štát zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok“ napr. slovami „vo výške 13 % z vymeriavacieho základu, ktorým je suma minimálnej mzdy“. 

	
Z	
A	
Platba štátu za poistencov, za ktorých platí poistné štát, je 4 % z priemernej mesačnej mzdy. 
		
	K § 15 
Zásadne nesúhlasíme so znením odseku 6. Prerozdeľovacia pokladňa úradu nemá právnu subjektivitu (zásadne nesúhlasíme ani s tým, aby bola orgánom úradu, čo uplatňujeme v rámci pripomienkového konania k návrhu zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou), preto znenie odseku 6 treba upraviť použitím slov „na osobitný účet úradu“.
Táto zásadná pripomienka sa vzťahuje aj na ďalšie ustanovenia návrhu zákona (generálna pripomienka).
	
Z
	
A	
Upravené v zmysle pripomienky.		
	K § 21 
Sme sa vyjadrili vo všeobecnej časti pripomienok. 
	
O	
N	
Pozri vyhodnotenie k časti Všeobecne.		
	K § 27 
Individuálne zdravotné poistenie  a verejné zdravotné poistenie by malo byť sústredené v jednej poisťovni, a to v poisťovni realizujúcej verejné zdravotné poistenie (bližšie sme zdôvodnili vo všeobecnej časti našich pripomienok).

O	
N	
Verejné zdravotné poistenie budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
Individuálne zdravotné poistenie budú vykonávať poisťovne, ktoré dostali licenciu od Úradu pre finančný trh.
Ak zdravotná poisťovňa dostane po splnení podmienok licenciu na individuálne zdravotné poistenie, tak ho bez obmedzení môže poskytovať.
		
	Všeobecne:
Z pohľadu realizácie zdravotného poistenia príslušníkov Policajného zboru, t.j. profesie s vysokým rizikom ohrozenia zdravia a života pri výkone štátnej služby v Policajnom zbore, ako aj z dôvodu utajenia informácií o identite uvedených osôb, resp. ich rodinných príslušníkov, považujeme za potrebné realizovať zdravotné poistenie, a to verejné zdravotné poistenie, ako aj individuálne zdravotné poistenie v jednej inštitúcii, s účasťou zamestnávateľa aj na forme individuálneho zdravotného poistenia s vyjadrením špecifických požiadaviek na zdravotnú starostlivosť o uvedené osoby. Kontrola zdrojov a použitia finančných prostriedkov zdravotného poistenia štátom je v skupine príslušníkov Policajného zboru nevyhnutná.

O	
A	
Doplnením § 6.
Kontrola zdrojov bude zabezpečená systémovo  Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.

	Ďalšou skupinou s vysokou mierou ohrozenia zdravia z titulu profesie sú príslušníci Hasičského a záchranného zboru, u ktorých je potrebné postupovať obdobným spôsobom (sústrediť aj túto skupinu poistencov do inštitúcie – zdravotnej poisťovne a vytvoriť podmienky aj pre účasť zamestnávateľa na ich individuálnom zdravotnom poistení).
Z uvedených dôvodov je nevyhnutné odlišným spôsobom riešiť zdravotné poistenie ozbrojených zborov a profesných skupín s vysokým rizikom ohrozenia z výkonu štátnej služby  (zvýšiť percento úhrady zamestnávateľa vo verejnom zdravotnom poistení, resp. zaviesť príspevok- platbu zamestnávateľa na individuálne zdravotné poistenie, ktoré by riešilo špecifickú zdravotnú starostlivosť o tieto skupiny).
					
	V návrhu zákona chýba definovanie obmedzenia slobodnej voľby zdravotníckeho zariadenia a lekára vo vzťahu k závodnej zdravotnej starostlivosti, ktorú v minulosti zákon č.273/1994 Z.z.  umožňoval. Zamestnávateľ, ktorý je zo zákona povinný odvádzať 9 % do verejného zdravotného poistenia za svojho zamestnanca, tak nemá minimálnu možnosť ovplyvniť výber zdravotníckeho zariadenia, ktoré bude realizovať zdravotnú starostlivosť o jeho zamestnanca. 
	O	N	Slobodná voľba lekára a zdravotníckeho zariadenia  je riešená v zákone o zdravotnej starostlivosti.
		
	Veľmi dôležitý bude aj vzťah určenia závodného zdravotníckeho zariadenia  a financovania krátkodobej pracovnej neschopnosti zamestnávateľom. Predložený zákon o zdravotnom poistení by mal vytvoriť podmienky aj pre túto oblasť poskytovania zdravotnej starostlivosti.
	O	N	Nie je predmetom úpravy návrhu zákona.		
	Upozorňujeme, že predkladateľ návrhu zákona musí úzko spolupracovať aj s Ministerstvom financií Slovenskej republiky a Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky, a to z dôvodu zmeny daňového systému (tzv. rovná daň) a dôchodkového systému. Keďže návrh zákona o sociálnom poistení už bol predložený do pripomienkového konania a má nadobudnúť účinnosť 1.januára 2004, nemožno akceptovať dôvodovú správu, kde sa konštatuje, že návrh zákona o zdravotnom poistení predchádza legislatívnym zmenám v iných oblastiach.
	O	A	Práce na daňovej, sociálnej a zdravotníckej reforme sú pravidelne koordinované. Návrh zákona je previazaný na novú úpravu zákona o daniach z príjmov a zákona o sociálnom poistení.

	Len pre úplnosť upozorňujeme, že i  keď poznámky pod čiarou majú len informatívnu hodnotu bude potrebné ich v celom návrhu zákona upraviť podľa bodu 48 a 49 legislatívnotechnických pokynov.

	O	A	Poznámky pod čiarou upravené v súlade s legislatívno-technickými pokynmi.		
	K § 2
V odseku 1 a 3 odporúčame za slová „zdravotného poistenia“ vložiť slovo „bezplatná“, čím sa dosiahne súlad s l.40 druhou vetou ústavy. 

O	
N	
Navrhované znenie je v súlade s Ústavou SR a s Programovým vyhlásením vlády.

	K § 3
Súčasne z odseku 3 žiadame vypustiť písmeno h), pretože status zahraničného Slováka neznamená, že nie je poistený v štáte, v ktorom je občanom (ak existuje medzinárodná zmluva, tak sa na zahraničného študenta bude vzťahovať písmeno g).

O

	
A

	
Ustanovenie vypustené. 		
	Len z opatrnosti upozorňujeme, že v poznámke pod čiarou k odkazu 4 je potrebné nahradiť spojku „a“ spojkou „až“ a poznámky pod čiarou k odkazom 19 až 22 a 25 je potrebné upraviť podľa bodu 54 legislatívnotechnických pokynov. 
	O	A	Poznámky pod čiarou upravené.		
	K § 4
Z odseku 2 vypustiť písmeno h).

	O	A	Ustanovenie vypustené.		
	           K § 5
V odseku 2 je potrebné štylisticky upraviť znenie písmena g) a písmeno h) vypustiť.

	O	A	Upravené v zmysle pripomienky.		
	K § 7
V odseku 1 za slovo „zdravotného poistenia“ vložiť slovo „bezplatnú“ (čl.40 ústavy).	O

	N

	Navrhované znenie je v súlade s Ústavou SR a s Programovým vyhlásením vlády. Medze bezplatnosti ustanovuje Liečebný poriadok.
		
	K § 8 
Dôrazne upozorňujeme, že návrh zákona o sociálnom poistení je predmetom pripomienkového konania. Predpokladaná účinnosť je od 1.januára 2004 a navrhuje sa zrušiť aj zákon č.328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Preto sa treba zaoberať väzbovými vzťahmi k odseku 1 písm.f), odseku 3 písm. b), odseku 6 písm.b) a odseku 8.
	
O	
A	
Zosúladením s návrhom zákona o sociálnom poistení.		
	Len  z  opatrnosti  upozorňujeme, že  v  odseku 2 písm.c) je potrebné nahradiť slová „3 ods.3 písm.b) a c)“ slovami „§ 3 ods. 3 písm.a) a b)“.
	O	A	Opravené.		
	V odseku 3 písm.e) nahradiť slová „členovia Rady Slovenskej republiky pre rozhlasové a televízne vysielanie“ slovami „členovia Rady  pre vysielanie a retransmisiu“.
	O	N	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na zosúladenie definície „zamestnanec“ s návrhom zákona o sociálnom poistení.		
	Zároveň odporúčame v odseku 3 uviesť starostov, primátorov a predsedov vyšších územných celkov (podľa osobitných predpisov majú pre zdravotné poistenie postavenie zamestnancov a poistné sa platí z rozpočtu samosprávy, považujeme však za vhodné uviesť ich menovite).	O	A	Znenie odseku 3 upresnené vo väzbe na novú úpravu sociálneho poistenia. 		
	V odseku 5 písm.b) slová „dôchodku z výsluhového zabezpečenia vojakov“ nahradiť slovami „dôchodok z výsluhového zabezpečenia policajtov a vojakov“.
	O	A	Doplnené.		
	V odseku 6 písm.l) upraviť znenie, pojem „utečenec“ bol nahradený pojmom „azylant“ (zákon č.480/2002 Z.z. o azyle).
	O	A	Pojem „utečenec“ nahradený pojmom „azylant“.		
	V odseku 6 písm.p)  vypustiť slová „a zahraničných študentov, ktorým bolo priznané postavenie zahraničného Slováka“.
	O	A	Vypustené.		
	V poznámke pod čiarou k odkazu 32 je potrebné nahradiť už zrušený právny predpis slovami „§ 54 zákona č.131/2002 Z.z. o vysokých školách“ a v poznámke pod čiarou k odkazu 36 uviesť správny názov zákona, ktorý znie „o prídavku na dieťa a o príspevku k prídavku na dieťa“. V poznámke pod čiarou k odkazu 41 je potrebné doplniť slová „o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov“.	O	A	Poznámky pod čiarou upravené.		
	K § 10 
Platí všeobecná časť stanoviska daňová reforma (vymeriavací základ viazaný na príjem podliehajúci dani z príjmov).
	
O
	
A	
Zosúladené s novou úpravou daňových predpisov.		
	V odseku 1 písm. b) nahradiť slovo „predpisy“ slovom „medzinárodné zmluvy“.
	O	C	Ustanovenie preformulované.		
	K § 12 
Pre odsek 2 písm.a) platí  všeobecná časť stanoviska.
	
O	
A	
Vypustené.		
	            K § 15
K odseku 10 platí pripomienka uvedená vo všeobecnej časti stanoviska (návrh, resp. tézy vykonávacieho predpisu).
	
O	
A	
Vykonávacie predpisy budú doplnené.	
Terajší § 17 ods. 14.	
	K § 17 
Odporúčame, aby plynutie premlčacej lehoty v odseku 3 bolo viazané na oznámenie preplatku poistného poistencovi a v zmysle uvedeného upraviť aj predchádzajúce odseky napr. odsek 1 bude znieť takto: „Poistné zaplatené bez právneho dôvodu alebo časť presahujúcu správnu výšku poistného (ďalej len „preplatok poistného“) je príslušná poisťovňa povinná oznámiť bez zbytočného odkladu poistencovi alebo jeho právnemu zástupcovi.“.
	
O	
C	
V nadväznosti na inštitút ročného zúčtovania poistného bolo ustanovenie upresnené.	
Terajší § 19.	
	V predvetí odseku 2 nahradiť slová „poistné alebo jeho časť“ slovami „preplatok poistného“ a písmeno a) bude znieť „od oznámenia tejto skutočnosti,“.
	O	C	V nadväznosti na inštitút ročného zúčtovania poistného bolo ustanovenie upresnené.	Terajší § 17.	
	Odsek 3 bude znieť takto: „Právo na vrátenie preplatku poistného podľa odseku 1 sa premlčí po troch rokoch od oznámenia preplatku poistného poistencovi alebo jeho právnemu zástupcovi.“.
	O	C	V nadväznosti na inštitút ročného zúčtovania poistného bolo ustanovenie upresnené.		
	K § 19 
V odseku 1 za slová „podľa osobitného predpisu“ pripojiť odkaz a v poznámke pod čiarou uviesť príslušný právny predpis.
	
O	
C	
Ustanovenie bolo upresnené.		
	V predvetí odseku 2 upresniť druh „konania pred úradom“, napr. doplnením odkazu a v poznámke pod čiarou uvedením príslušného právneho predpisu.
	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie odseku 2 bezpredmetnou.	Terajší § 16.	
	K § 20 
Odporúčame § 20 systematicky zaradiť za § 24.

O	
A	
Úprava pokút umiestnená za úpravu práv a povinností poistencov. 	
Terajší § 24.	
	Upozorňujeme na absenciu úpravy konania, v ktorom sa pokuty ukladajú a účelové určenie vybraných pokút.
	O	C	Doplnené ustanovenie, podľa ktorého pokuty sú príjmom štátneho rozpočtu. Konanie pred úradom upravuje návrh zákona o zdravotných poisťovniach a  dohľade nad zdravotnou starostlivosťou.
		
	V tejto súvislosti tiež upozorňujeme na duplicitnú úpravu s návrhom zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou (§ 75), avšak s rôznou úpravou výšky pokút.	O	A	Pokuty nadväzujú na porušenie povinností ustanovených v návrhu zákona.		
	Odporúčame presne špecifikovať pokuty osobitne pre právnické osoby a fyzické osoby-podnikateľov a osobitne pre fyzické osoby. Musí byť zrejmá primeranosť pokuty k miere zavinenia; pri určení výšky pokuty sa má prihliadať na charakter protiprávneho konania a na rozsah jeho následkov. Malo by ísť o rozhodovanie v správnom konaní. V tejto otázke upozorňujeme na rozsudok Najvyššieho súdu Slovenskej republiky z 30.mája l996, Sž 24/96.	O	A	Pokuty boli špecifikované pre platiteľov poistného a poistencov.		
	
K § 22 
Zrušiť označenie odseku 1.
	O	N	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na legislatívno-technickú úpravu práv a povinností v návrhu zákona.		
	V písmene f) vypísať číslovku „8“ slovom.
	O	A	Uvedená slovne.	Terajší § 20.	
	K § 25 
Pri prerozdeľovaní poistného by sa mal uplatniť princíp prerozdeľovania vybraného poistného, tak ako sme už uviedli vo všeobecnej časti našich pripomienok. 
	O	A	Mechanizmus prerozdeľovania a zabezpečenia pohľadávok:
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená.
Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného. 		
	Na odsek 4 sa vzťahuje generálna pripomienka (len úrad má právnu subjektivitu).
	O	A	Slová „prerozdeľovacia pokladňa“ nahradené slovom „úrad“.		
	K § 26 
Pojem „prepočítaný poistenec“ nemožno akceptovať a odporúčame preto upraviť znenie.
	
O	
N	
Termín je zaužívaný.		
	K odseku 7 platí naša generálna pripomienka.
	O	A	Slová „prerozdeľovacia pokladňa“ nahradené slovom „úrad“.		
	Výšku poplatku z omeškania 0,2 % z dlžnej sumy za každý kalendárny deň omeškania zakotvenú v odseku 11 považujeme za neúmerne vysokú.
	O	N	Pripomienka nie je opodstatnená. Účelom ustanovenia je motivovať zdravotné poisťovne k včasnému plneniu svojich záväzkov.		
	Odsek 11 žiadame rozšíriť aj o sankčnú povinnosť v prípade omeškania úradu, čiže v záujme rovnosti subjektov by sa táto povinnosť mala vzťahovať aj na úrad v prípade omeškania s prevodom finančných  prostriedkov zdravotnej poisťovni podľa odseku 9.
	O	N	Ide o odlišné postavenie – Úrad má postavenie verejnoprávnej inštitúcie.		
	K § 29 
V odseku 1 odporúčame za druhú vetu vložiť novú tretiu vetu, ktorá  znie :„Poistná zmluva je uzavretá, len čo bude poistné zaplatené.“.
	
O	
N	
Ustanovenie je dostatočne zrozumiteľné. Navrhované doplnenie je nadbytočné.		
	K § 31
Vypustiť označenie a nadpis nad § 31 a znenie štylisticky upraviť.
	
O	
C	
Nadpis je označením piatej časti. Ustanovenie štylisticky preformulované.		
	Za § 31 doplniť chýbajúci § 32, v ktorom odporúčame ustanoviť subjekt, ktorý bude vykonávať dohľad nad individuálnym zdravotným poistením.

	O	A	Ustanovenie doplnené.		
	K § 33 
Nad § 32 doplniť označenie „Piata časť“ a nadpis „Záverečné ustanovenie“. 
Mesiac účinnosti uviesť slovom.

	O	C	Označenie piatej časti je nad § 31. Mesiac účinnosti  uvedený slovne.		
Ministerstvo zahraničných vecí SR
	V § 8 odsek 6 navrhujeme rozšíriť okruh osôb, za ktoré je platiteľom štát. Ide o manželku/manžela vyslaných zamestnancov (SŠ a VS), ktorý nie je poistený z iného dôvodu. 
V § 8 odsek 6 navrhujeme doplniť o ďalšie písmeno r)  s týmto textom:
„r) manželku (manžela) zamestnanca, ktorý vykonáva štátnu službu v sídle služobného úradu v cudzine, alebo zamestnanca, ktorý podľa pracovnej zmluvy vykonáva verejnú službu v zahraničí a ktorí nie sú poistení z iného dôvodu.“.
Zdôvodnenie:
Ide o osoby, ktoré vykonávajú aktivity na zastupiteľských úradoch SR a diplomatických misiách SR v zahraničí v súvislosti s reprezentáciou Slovenskej republiky v zahraničí a nemajú z tejto alebo z inej  činnosti príjem,  podobne ako je to  u osôb uvedených v písm. n). Uvedené navrhujeme aj za účelom zlúčenia rodiny.

	Z	A	Ustanovenie doplnené.		
Ministerstvo financií SR
	Všeobecne :
Vzhľadom na to, že návrh sa len nepriamo zaoberá právami poistenca, čo patrí k základným zámerom reformy o zdravotnom poistení (jeho povinnosti vyplývajú z jednotlivých ustanovení návrhu), odporúčame rozpracovať samostatné ustanovenie o právach občana – poistenca. 

	
Z	
N	
Úprava práv a povinností pacienta patrí do zákona o zdravotnej starostlivosti. 

		
	Predložený návrh neobsahuje kvantifikáciu dopadov na verejný rozpočet spôsobených vplyvom navrhovaného zníženia percenta odvodu na verejné zdravotné poistenie, ako aj zmenou vymeriavacieho základu na určenie poistného na verejné zdravotné poistenie.

	O	A	Kvantifikácia ekonomických dopadov bola  vypracovaná.
		
	Ministerstvo financií Slovenskej republiky predpokladá z dôvodu zvýšenia vymeriavacích základov (aj pri zníženej odvodovej sadzbe) nárok  na výdavky štátneho rozpočtu v roku 2004 približne 160 mil. Sk. Prírastok daňových príjmov je v dôsledku pripravovanej daňovej reformy v súčasnosti ťažko kvantifikovateľný, obdobne ako dopad na zamestnanca, kde je zrejmé iba vyššie odvodové zaťaženie zamestnancov s vyššou mzdou ako 32 000 Sk. V uvedenej súvislosti sa zatiaľ nemôžeme stotožniť s konštatovaním, že vykonávanie predloženého návrhu bude mať pozitívny vplyv na štátny rozpočet. Vzhľadom na závažnosť riešenej problematiky, ktorá sa dotýka zamestnávateľov, zamestnancov i konkrétnych verejných inštitúcií – zdravotných poisťovní, žiadame návrh doplniť o očakávané zvýšenie príjmov štátneho rozpočtu a vplyvy na verejný rozpočet.
			Kvantifikácia dopadov na štátny rozpočet bola vypracovaná.

	Ku konštatovaniu v zhodnotení, že dopad návrhu na zamestnanca bude neutrálny, je potrebné pre možnosť vyjadrenia vplyvu navrhovaných zákonov na vyváženosť zdrojov a potrieb v systéme zdravotného poistenia, ako i vplyvu na občana súčasne predložiť i návrh zákona o Liečebnom poriadku. Nie je možné posúdiť rozsah zdravotnej starostlivosti presunutej do individuálneho zdravotného poistenia a z neho vyplývajúci prípadný vyvolaný rozsah nákladov na poistenca celkom, ktoré v oboch formách predkladaný návrh upravuje.
	O	A	Kvantifikácia dopadov na zamestnanca a poistenca bola dopracovaná.

	              V súčasnosti Ministerstvo financií Slovenskej republiky pripravuje návrh zákona o daniach z príjmov, ktorý by mal rovnako mať účinnosť od 1. januára 2004, a preto si dovoľujeme upozorniť na niektoré závažné zmeny v zákone o daniach z príjmov. Uvažuje sa v prípade paušálnej dane s dvomi alternatívami, a to, že inštitút paušálnej dane už nebude v zákone ustanovený, resp. ak áno, tak výška príjmov zdaňovaných paušálnou daňou bude maximálne 1 500 000 Sk, zatiaľ čo v súčasnosti je to príjem vo výške 2 000 000 Sk.

	O	A	Zosúladením s novou úpravou zákona o daniach príjmov.		
	K § 13
	Zásadne nesúhlasíme s navrhovaným ustanovením odseku 4 a žiadame naďalej platby poistného plateného štátom ako i jeho zúčtovanie za povinné osoby platiť z rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva SR. Odôvodnenie v dôvodovej správe na zmenu platenia poistného z Ministerstva zdravotníctva SR na Ministerstvo financií SR nie je správne. Nedochádza k presunu prostriedkov z Ministerstva financií SR na Ministerstvo zdravotníctva SR, pretože rozpočtované prostriedky na platby štátu sú rozpočtované v štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok a Ministerstvo financií SR vykonáva na základe § 9 zákona o rozpočtových pravidlách rozpis schváleného rozpočtu, t.j. schválených záväzných ukazovateľov na Ministerstvo zdravotníctva SR, ktoré následne prostredníctvom výdavkového účtu tieto prostriedky poukazuje Všeobecnej zdravotnej poisťovni a táto ich rozdeľuje podľa poistencov na jednotlivé zdravotné poisťovne.
	Vo východiskách štátneho rozpočtu na rok 2004 sa prijal zmenený prístup k rozpočtovaniu výdavkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa, t. j. uplatnil sa prístup, podľa ktorého sa viaceré položky doteraz rozpočtované v kapitole Všeobecná pokladničná správa budú rozpočtovať v limite kapitol. Návrh zákona by tento princíp úplne poprel.
	
Z	
N	
Nie je odôvodnené, aby platba štátom bola uskutočňovaná z rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva SR.		
	K § 25
	1. V odseku 1 slovo „predpísané“ žiadame nahradiť slovom „prijaté“. 

2. Odsek 2 žiadame preformulovať takto:  

„(2) Prijatým poistným sa rozumie suma poistného určená týmto zákonom, ktorú platiteľ zaplatil (odviedol) na verejné zdravotné poistenie (ďalej len „prijaté poistné“).

	3. V odseku 3 žiadame slovo „predpísané“ nahradiť slovom „prijaté“ a na konci vety pripojiť slová „nákladov jednotlivých vekových skupín“.	
Z	
C	
Mechanizmus prerozdeľovania a zabezpečenia pohľadávok:
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	K § 26 
	1. V odseku 1 písm. a) žiadame slovo „predpísaného“ nahradiť slovom „prijatého“, za slovo „poistného“ vložiť slová „za predchádzajúci kalendárny mesiac, okrem sumy platenej štátom, orgánom príslušným na výplatu peňažných dávok a Národným úradom práce“ a vypustiť slová „za poistencov s ktorými má uzavreté zmluvy o verejnom zdravotnom poistení“.
	Zavedenie prerozdeľovania predpísaného poistného je nereálne vzhľadom na to, že v zmysle § 6 ods. 3 je zdravotná poisťovňa povinná uzavrieť zmluvu o verejnom zdravotnom poistení s ktorýmkoľvek poistencom, a teda je povinná uzavrieť zmluvu aj s neplatičom. Nie je možné prerozdeľovať predpísané poistné, pretože nezodpovedá skutočným finančným tokom.
	
Z	
C	
Akceptujeme len prijaté poistné.

	K § 1 ods. 2
	Odporúčame doplniť o ustanovenie presne určujúce inštitúciu vykonávajúcu dohľad nad individuálnym zdravotným poistením, pretože odsek 2 určuje kompetenciu iba nad výkonom verejného zdravotného poistenia. Kompetencia pre výkon dohľadu nad individuálnym zdravotným poistením nie je uvedená.
	
O	
A	
Doplnením záverečných ustanovení.		
	K § 2 ods. 1
	Z ustanovenia nie je zrejmé, či sa na zdravotné poistenie vzťahuje aj zákon č. 95/2002 Z.z. o poisťovníctve a ak áno, v akom rozsahu. Žiadame doplniť tento vzťah do textu ustanovenia.
	
O	
C	
Uvedené rieši § 1 ods. 2 zákona č. 95/2002 Z.z.  Návrh zákona sa  doplnil o čl. II, ktorým sa znenie § 1 ods. 2 upresňuje tak, že citovaný zákon sa nevzťahuje na verejné zdravotné poistenie. Pojem zdravotného poistenia sa jednoznačne vymedzil. 		
	K § 5 ods. 2 písm. g)
	Odporúčame za slovo „zmluvy“ vložiť slová „ktorou je Slovenská republika viazaná“.
	
O	
A	
Požadovaný text bol v ustanovení doplnený.		
	K § 6 ods. 4
	Navrhujeme slová „uzavrieť v tom istom čase zmluvu“ nahradiť slovami „mať v tom istom čase uzavretú zmluvu“.
	Text ustanovenia bráni poistencovi iba v uzavretí zmluvy s viacerými zdravotnými poisťovňami v tom istom čase (v jednom dni) ale nebráni dostatočne tomu, aby tak bolo možné učiniť v rôznych časových okamihoch.	
O	
N	
Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy.	
	
	K § 7
	Vo vzťahu k § 1 je potrebné v odseku 1 vypustiť slovo „minimálne“ a v odseku 2 vypustiť písmeno f/.	
O	
A	
Slovo „minimálne“ v odseku 1 vypustené, rovnako vypustené písmeno f) v odseku 2.
		
	K § 8 
	1. V poznámke pod čiarou k odkazu 32 je potrebné uviesť platný zákon o vysokých školách (§ 54 ods. 18 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.)
	
O	
A	
Poznámka pod čiarou upravená.		
	2. V odseku 7 je potrebné doplniť kritérium, na základe ktorého sa vyberie dôvod na platenie poistného štátom, ak sa dôvody na platenie prekrývajú. Toto riešenie je nevyhnutné, ak by nastala situácia, že z rôznych dôvodov na platenie poistného podľa § 8 ods. 6 by vychádzali rôzne sumy.
	O	N	Pripomienka nie je opodstatnená, pretože štát platí poistné vždy v rovnakej výške, t.j. bez ohľadu na dôvod.	Terajší § 8 ods. 9.	
	3. V odseku 8 návrh odkazuje na definíciu samostatne zárobkovo činná osoba a spolupracujúca osoba na § 6 zákona č. 413/2002 Z. z. o sociálnom poistení. § 6 cit. zákona však definuje len SZČO a až § 7 definuje spolupracujúcu osobu.
	O	A	Ustanovenie upravené vo väzbe na nový zákon o sociálnom poistení.		
	Zároveň upozorňujeme, že v odseku 8 oproti platnej právnej úprave nie sú uvedené „osoby vedené v evidencii uchádzačov o zamestnanie nepoberajúce hmotné zabezpečenie“. V dôvodovej správe odporúčame odôvodniť túto zmenu.

	O	N	Požiadavka doplnenia dôvodovej správy stratila opodstatnenie vzhľadom na doplnenie odseku 8 o uvedené osoby.		
	K § 9
	1. V odseku 9 je potrebné za slovo „dávok“ vložiť slová „platí poistné za osoby uvedené v § 8 ods. 8“ a vypustiť slová „Národný úrad práce“ a za slová „vo výške“ vložiť slová „13 % z vymeriavacieho základu určeného“ a vypustiť slová „určenej pre štát“.
	
O	
N	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovenia bezpredmetnou.		
	2. Rovnako aj v odseku 11 žiadame za slová „vo výške“ vložiť slová „13 % z vymeriavacieho základu  určeného“. Slová „určenej pre štát“ vypustiť.
	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovenia bezpredmetnou.

		
	K § 10
	1. Neodporúčame rozširovať rozsah a výšku vymeriavacích základov oproti súčasnému stavu.

O	
C

	
V zákone sú jednoznačne definované typy príjmov, z ktorých majú jednotliví platitelia platiť poistné vo väzbe na novú úpravu zákona a sociálnom poistení a zákona o daniach z príjmov.
		
	2. V odseku 1 písm. b) odporúčame body 1 a 2 preformulovať nasledovne: 
„1. tak ustanovuje medzinárodná zmluva, ktorou je Slovenská republika viazaná, alebo
2. nedosahuje zdaniteľný základ dane z príjmov podľa osobitného predpisux),“. 
V poznámke pod čiarou k odkazu x uviesť zákon o daniach z príjmov. 
	Uvedené znenie písmena b) navrhujeme z dôvodu, že nejde len o zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia.	O	A	Preformulované v zmysle pripomienky.		
	3. V odseku 3 v prvej vete žiadame nahradiť slovo „z príjmu“ slovom „z príjmov“ a za slovo „predpisov“ doplniť odkaz na zákon o dani z príjmov. Táto  pripomienka platí aj pre nasledujúci text.

		O	A

	Ustanovenie upravené v zmysle pripomienky.		
	4. V odseku 5 žiadame za slová „časťou základu dane“ vložiť slovo „z príjmov“. Táto pripomienka platí aj pre nasledujúci text.
	O	A	Doplnené v zmysle pripomienky.		
	K § 15 ods. 9 a k § 19 ods. 1
	1. Obidve ustanovenia je potrebné zosúladiť, pretože z nich nie je zrejmé, kto bude vymáhať dlžné poistné. Ak má byť zdravotná poisťovňa zodpovedná za vymáhanie nedoplatkov na poistnom, musí byť vymáhanie a predpisovanie úrokov z omeškania v jej kompetencii. Nie je potom jasné, prečo má nárok na poistné voči platiteľovi uplatňovať na úrade.
	
O	
A	
Ustanovenia boli zosúladené vo väzbe na návrh zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou, podľa ktorého výkon rozhodnutí patrí do pôsobnosti úradu. Z uvedeného dôvodu je potrebné uplatnenie nároku zdravotnej poisťovne na Úrade, ktorý v uvedenej veci vydá rozhodnutie a uskutoční výkon rozhodnutia.

		2. V § 19 ods. 1 odporúčame upraviť aj postup výpočtu úroku z omeškania v prípade zmien základnej úrokovej sadzby počas doby omeškania.	O	A	Postup bol upravený.
	Terajší § 16.	
	K § 20
	1. Navrhujeme zvýšiť hornú hranicu pokuty, ktorú je možné uložiť platiteľom poistného a stanoviť kritériá pre určenie výšky Apokuty, napr. podľa závažnosti, miery zavinenia, doby trvania následkov porušenia zákona alebo od výšky spôsobenej škody. Navrhujeme doplniť koho príjmom sú udelené pokuty. 
	
O	
A	
Pokuty boli upravené.
Pokuty budú príjmom štátneho rozpočtu.	
Terajší § 24.	
	Navrhovaná maximálna výška pokuty 100 000 Sk (resp. 500 000 Sk pri opakovanom porušení) by nemusela byť dostatočne odstrašujúca v prípade veľkých subjektov. Zvýšením maximálnej výšky pokuty by bolo možné uplatniť viac diferencovaný prístup a stanovenie rámcových kritérií pre určenie výšky pokuty by napomohlo zvýšeniu právnej istoty platiteľov poistného. 
	O	C	Pokuty boli upravené.		
	2. V odseku 2 odporúčame za slová „§ 24“ vložiť slovo „môže“.
	O	N	Úrad je povinný uložiť pokutu za porušenie povinnosti.
		
	K § 22 
	1. Odporúčame  zrušiť označenie odseku 1 a v písmene h) odporúčame upresniť, či ide o dobu pobytu v zahraničí šesť mesiacov bez prerušenia.
	
O	
C	
Povinnosti poistenca boli upresnené aj v nadväznosti na znenie § 3.	
Terajší § 20.	
	2. V písmene m) lehotu 8 dní ustanovenú pre poistenca odporúčame predĺžiť aspoň na 15 dní.
	O	N	Pripomienka nie je opodstatnená.		
	3. V písmene n) odporúčame pred slovo „vykonať“ vložiť slová „ak nie je zamestnancom“.
	O	C	Povinnosť vykonať ročné zúčtovanie sa ukladá platiteľovi poistného. Podrobná úprava ročného zúčtovania je ustanovená v § 17.
		
	Zároveň odporúčame zvážiť, či by sa nemal vypustiť alebo zmeniť celý obsah písmena n), pretože poistencom je i poistenec štátu, Sociálnej poisťovne a Národného úradu práce. Nie je jasné, kto bude za nich podávať ročné zúčtovanie odvodov ročného poistného, resp. ako by si títo poistenci splnili svoju povinnosť. Ak bude mať každá zdravotná poisťovňa evidenciu o každom poistencovi na jeho osobnom účte, ročné zúčtovanie odvodov nebude potrebné.

	O	C	Povinnosť vykonať ročné zúčtovanie sa ukladá platiteľovi poistného. Podrobná úprava ročného zúčtovania je ustanovená v § 17.

		
	K § 24
	Nadväzne na pripomienku  k § 22 písm. n) odporúčame toto ustanovenie doplniť o písmeno i) v znení: 
„i) vykonať ročné zúčtovanie odvodov ročného poistného na verejné zdravotné poistenie za zamestnanca.“.

	Ak za zamestnancov platí zamestnávateľ celý rok poistné na zdravotné poistenie, je nevyhnutné, aby aj ročné zúčtovanie vykonal zamestnávateľ, pretože on je zodpovedný za odvody do zdravotnej poisťovne, podobne ako je to pri dani z príjmov zo závislej činnosti.
	
O	
A	
Povinnosť upresnená.	
Terajší § 22.	
	K § 26
V odseku 8 sa uvádza, že suma poistného na verejné zdravotné poistenie platená štátom sa platí priamo príslušnej poisťovni, pričom podľa § 15 sa poistné za príslušný kalendárny mesiac, ktorého platiteľom je štát, poukazuje na „osobitný účet prerozdeľovacej pokladne úradu“. Nie je teda jasný mechanizmus, ako sa budú prostriedky štátu, orgánu príslušného na výplatu peňažných dávok a Národného úradu práce poskytovať zdravotným poisťovniam. Buď sa budú poskytovať priamo jednotlivým poisťovniam podľa počtu poistencov, za ktorých platia tieto orgány alebo prostredníctvom prerozdeľovacieho mechanizmu. V takom prípade však musia byť zahrnuté do § 26 ods. 4.  
	
O	
A	
Mechanizmus prerozdelenia upravený v § 25 a 26.

	V odsekoch 8 a 9 odporúčame skrátiť termín na platbu odvodu do prerozdeľovacej pokladne alebo predĺžiť termín na odvod prostriedkov z prerozdeľovacej pokladne.
	O	N	Pripomienka nemá opodstatnenie.		
	Pri mechanizme prerozdeľovania je potrebné dodržať následnosť postupu v prijatí finančných prostriedkov na účet prerozdeľovacej pokladne a z prerozdeľovacej pokladne zdravotným poisťovniam. Ak bude termín na príjem aj odvod päť kalendárnych dní, môže to spôsobovať prerozdeľovacej pokladni značné problémy v dodržiavaní termínu odvodu zdravotným poisťovniam.

	O	N	Pripomienka nemá opodstatnenie.		
	K § 30
	V odseku 4 žiadame vypustiť slovo „zdravotnej“.
Podľa predkladaného návrhu budú individuálne zdravotné poistenie vykonávať komerčné poisťovne podľa zákona č. 95/2002 Z. z. o poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
	
O	
A	
Ustanovenie upravené v zmysle pripomienky.		
Ministerstvo obrany SR
	Všeobecne :Za závažný nedostatok považujem, že materiály neboli vopred pripravené a s Ministerstvom obrany SR vopred prerokované ich vecné riešenie. Špecifiká profesionálnej vojenskej služby premietajúce sa do osobitných predpisov upravujúcich sociálny status profesionálnych vojakov v čase výkonu i po skončení profesionálnej vojenskej služby, ich rodinných príslušníkov a tiež zamestnancov v štátnej a verejnej službe v rezorte ministerstva obrany si totiž vyžadujú aj odlišnú úpravu predovšetkým organizácie zdravotného poistenia uvedených osôb. Z tohto dôvodu požadujem, aby uvedená problematika bola pred skončením pripomienkového konania prerokovaná na osobitnej porade predkladateľa materiálov s Ministerstvom obrany SR. Za účelné pritom považujem prizvanie aj zástupcov Ministerstva vnútra SR, Ministerstva spravodlivosti SR, Ministerstva financií SR, Ministerstva dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Slovenskej informačnej služby, Národného bezpečnostného úradu a Spoločnej zdravotnej poisťovne i vo vzťahu k zdravotnému poisteniu príslušníkov ozbrojených zborov Slovenskej republiky.	Z	A	Doplnením § 6.		
	Ďalšou zásadnou otázkou je prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie. Považujem za samozrejmé, že pri jeho prerozdeľovaní je žiaduca a potrebná určitá miera celospoločenskej solidarity, v žiadnom prípade však nie v 100-percentnom rozsahu. Také riešenie by totiž popieralo zmysel existencie viacerých zdravotných poisťovní a zabraňovalo by do značnej miery formovaniu vlastnej zdravotnej politiky jednotlivých poisťovní. To je mimoriadne dôležité najmä v nadväznosti na horeuvedenú požiadavku zdravotného poistenia vojakov, ako skupiny s vyššou mierou rizika ohrozenia zdravia, v jedinej inštitúcii. Za únosné považujem prerozdeľovanie poistného v rozsahu 60-80 %, pričom konkrétna miera prerozdelenia môže byť stanovená v závislosti na prezumovanej konfigurácii zloženia poistencov v tejto inštitúcii.	Z	C	Mechanizmus prerozdeľovania a zabezpečenia pohľadávok:

•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerorzdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená
Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného		
	S koncepčným riešením, podľa ktorého sa definujú dva druhy zdravotného poistenia – verejné a individuálne, je možno súhlasiť. Osobitný charakter profesionálnej vojenskej služby, prejavujúci sa okrem iného vo zvýšenej miere zdravotnej rizikovosti tejto činnosti si však vyžaduje, aby individuálne zdravotné poistenie nebolo u profesionálnych vojakov (a aj u vojakov vykonávajúcich povinnú a prípravnú vojenskú službu) dobrovoľné a zmluvné, ale povinné, ako také uhrádzané štátom a použitie poistného bolo štátom kontrolované. Z logiky veci a vzájomnej súvislosti verejného a individuálneho zdravotného poistenia pri ich obligatórnosti potom vyplýva požiadavka, aby obidva druhy poistenia spravovala tá istá inštitúcia. Nutnosť zdravotného poistenia všetkých vojakov v jednej zdravotnej poisťovni vyplýva aj zo skutočnosti, že zdravotná poisťovňa je jediné miesto, kde sa zhromažďujú údaje o ich zdravotnom stave bez ohľadu na to, u ktorého lekára (v ktorom zdravotníckom zariadení) boli ošetrení (liečení). Vedenie týchto údajov v jedinej inštitúcii je mimoriadne dôležité pre ich analytické a syntetické spracovanie a vyhodnocovanie rizikových faktorov profesionálnej vojenskej služby, ako aj následnú elimináciu týchto faktorov. Rovnaké alebo analogické riešenie sa uplatňuje aj v členských štátoch NATO, s ktorými bola problematika prerokúvaná v rámci opatrení v prístupovom procese. V nadväznosti na to požadujem upraviť aj všetky ustanovenia zákona, ktoré sa dotýkajú vojakov vo vzťahu k vzniku a zániku poistného pomeru, zmluvy o verejnom zdravotnom poistení, jej výpovede poistencom, práva poistenca na výber zdravotnej poisťovne.	O	A	Doplnením § 6.		
	Ustanovenie § 8 ods. 6 písm. i) žiadam preformulovať takto:
 „i) vojakov vykonávajúcich povinnú vojenskú službu x), prípravnú vojenskú službu xx)  a osoby vykonávajúce civilnú službu, ak nemajú príjem, ktorý podlieha dani z príjmov“
V nadväznosti na to žiadam vložiť príslušné odkazy:
„x) § 2 ods. 2 písm. a) až d) zákona č. 370/1997 Z. z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov.
xx) § 2 ods. 2 písm. e) zákona č. 370/1997 Z. z.“
	Z	A	Ustanovenie doplnené.		
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR	Z legislatívno-technického hľadiska odporúčame dôvodovú správu doplniť o komparáciu zásadných zmien s úpravou v zahraničí.

	O	N	Predkladaný zákon je v súlade s Programovým vyhlásením vlády.
Systém zdravotného poistenia je aj v Európskej Únií vnútornou záležitosťou členského štátu.
Neexistujú žiadne centrálne smernice, ktoré by upravovali organizáciu zdravotného poistenia.
Jediným limitujúcim faktorom je rešpektovanie rozhodnutí Európskeho súdneho dvora v Haagu, aby sa rešpektovali základné práva na voľný pohyb osôb, služieb, tovaru a kapitálu v celom európskom priestore. Tieto základné princípy predkladaný zákon podporuje.
		
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR	Všeobecne :
             Z hľadiska  tvorby práva považujem za žiaduce predložený návrh zákona upraviť z vecného  hľadiska, ako i  legislatívneho. 
	Som toho názoru, že právna úpravu zdravotného poistenia vo veciach spoločných s právnou úpravou sociálneho poistenia by mala byť zjednotená v súlade s návrhom rekodifikovaného zákona o sociálnom poistení., v ktorom je obsiahnutá právna úprava systému nemocenského poistenia, dôchodkového poistenia, úrazového poistenia a poistenia v nezamestnanosti.

	
Z	
A	
Návrh zákona vecne i legislatívno-technicky dopracovaný.
Počas celého pripomienkového obdobia prebiehali intenzívne koordinačné stretnutia na úrovni ministrov a štátnych tajomníkov s cieľom koordinovať daňovú, sociálnu a zdravotnú reformu. Návrh zákona je upravený vo väzbe na novú úpravu zákona o sociálnom poistení a zákona o daniach z príjmov.

	Zákon o zdravotnom poistení (ďalej len „ZP“)  a  zákon o sociálnom poistení (ďalej len „SP“) by mali mať 
-  rovnakú filozofiu z hľadiska druhov príjmov zaťažených odvodmi u zamestnancov a samostatne zárobkovo činných osôb (ďalej len „SZČO“)  s výnimkou prípadov, kde sú rozdiely odôvodnené rozdielmi v charaktere poskytovaného poistenia. Podobne z hľadiska miery uplatňovanej solidarity by zákony mali byť odlišné iba v odôvodnených prípadoch. Jednotná filozofia zároveň zníži administratívnu náročnosť dodržiavania oboch zákonov a obmedzí možnosti ich obchádzania.
-  rovnaký, resp. veľmi podobný  legislatívny rukopis; dôsledne treba zvážiť nutnosť odlišného vecného resp. legislatívneho (textového) upravenia rovnakých právnych inštitútov.
Možno uviesť nasledujúci príklad – pri vymeriavacom základe SZČO definície pomernej časti základu dane v  §10 ods. 5 zákona o ZP a §131 ods. 8 zákona o SP nie sú úplne rovnaké, pričom neexistuje dôvod pre odlišný text. Súčasne odlišné formulácie dávajú občanovi dôvod na otázku: existuje rozdiel medzi „prevádzkovaním samostatnej zárobkovej činnosti“ (zákon o ZP) a „výkonom podnikania a inej samostatnej zárobkovej činnosti“ (zákon o SP)?
	Z	A

	Koordinačné stretnutia výrazne pomohli zabezpečiť rovnakú filozofiu zákonov v oblasti vymeriavacích základov, ich minimálnych a maximálnych výšok, a rovnakých základov stanovenia ich výpočtu.
Návrh zákona zosúladený vecne aj terminologicky s návrhom zákona o sociálnom poistení.

		
	V tejto súvislosti zásadne žiadam o zapracovanie jednej z nasledovných dvoch alternatív:
-     jednotný výber poistného Sociálnou poisťovňou v prípade, že sa zachová úplne prerozdelenie poistného
-    decentralizovaný výber poistného v prípade, že sa zruší úplné prerozdelenie poistného

V tejto súvislosti tiež zásadne žiadam o zmenu návrhu pokiaľ ide o inštitút predpísaného poistného a penalizácie poisťovní za jeho nenaplnenie. Je vysoko pravdepodobné, že tento inštitút povedie k zníženiu celkovej sumy vybraného poistného, keďže bude vytvárať motiváciu pre poisťovne, aby neidentifikovali predpísané poistné u rizikovejších skupín zamestnávateľov/SZČO a vyhli sa tak penalizácii.

	Z

Z	C

C
	Mechanizmus prerozdeľovania a zabezpečenia pohľadávok:
•	Výber bude decentralizovaný.
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	K § 8
	S navrhovaným znením nesúhlasím  a  zásadne   žiadam  z textu  vypustiť
-	v odseku 1 písmeno f) a g),
	
Z	
A	
Ustanovenia vypustené v nadväznosti na nový zákon o sociálnom poistení.		
	-	celý  odsek 2., súčasne  osoby v ňom uvedené zaradiť a zapracovať do odseku 6 ako nové písmeno  r) až u)  (tzn., že pôjde o osoby, za ktoré platiteľom poistného bude  štát).
Vypustením odseku 2 dôjde  k prečíslovaniu odseku 3 a nasledujúcich.
	Z	N	Pripomienka nie je odôvodnená, ani opodstatnená.		
	-    V novoznačenom odseku 2 nepovažujem definíciu „zamestnanca“ za dostatočnú.
Považujem za žiaduce ustanoviť, že  zamestnancami sú aj osoby v štátnozamestnaneckom pomere; následne s tým  je potrebné  upraviť aj § 12 ods. 1.
	Z	A	Definícia pojmu „zamestnanec“ zosúladená s návrhom zákona o sociálnom poistení.
		
	Ďalej v novooznačenom odseku 2  žiadam text doplniť o nové písmeno g), ktoré znie:
     „g)  osoby, ktoré vykonávajú prácu alebo činnosť na základe mandátnej zmluvy, zmluvy o výkone funkcie, príkazovej zmluvy alebo inej zmluvy uzatvorenej podľa osobitného zákona(x).“.
Odkaz (x)  v Poznámke  pod čiarou znie:
„(x)   Napríklad § 51 Občianskeho zákonníka“.“
	Doterajšie písmeno  g)  sa označuje ako písmeno h).
	Z	N	Definícia pojmu „zamestnanec“ zosúladená s návrhom zákona o sociálnom poistení.
		
	K § 8 ods. 5
V písmene k) zásadne žiadam  slová „alebo nepoberajú dôchodok z cudziny“ nahradiť slovami „alebo nepoberajú dôchodok  z cudziny, alebo ak poberajú dôchodok z cudziny“ pripadne slovami „alebo nepoberajú dôchodok z cudziny, alebo ak poberajú dôchodok z členského štátu EÚ“.
       Dôvod:  Podľa nariadenia Rady (EHS) 1408/71 všetky osoby s bydliskom na území  jedného z členských štátov majú tie isté práva a povinnosti ako štátni občania tohto štátu.

	
Z

	
N

	
Nariadenie rady č. 1408/71/EHS sa bude vykonávať priamo.

		
	Tiež zásadne žiadam určiť subjekt, ktorý bude odvádzať poistné na zdravotné poistenie u tých občanov, ktorí nie sú sociálne odkázaní, ale sú v evidencii nezamestnaných a zúčastňujú sa  obecných prác.
	Z	A	Doplnením ustanovenia.
		
	K § 8  ods. 8  a  9  návrhu
	Zásadne   žiadam z návrhu vypustiť ods. 8 a 9.
	
Z	
A	
Ustanovenia vypustené.		
	K § 9 ods. 9 
	V súvislosti s pripomienkami k  § 8   zásadne  žiadam vypustiť  ods. 9.
	Súčasne sa odsek 10 a 11označuje ako odsek  9 a 10.
	
Z	
A	
Ustanovenie vypustené.		
	K § 12 
-	V odseku 1 písm. d)  zásadne žiadam text nahradiť textom : 
	        „d)   dňom zaradenia do evidencie nezamestnaných, ak mu vznikne nárok na  podporu v nezamestnanosti“.
	Odsek 4 sa označuje ako odsek 3.
	
Z	
N	
Vzhľadom na to, že povinnosť platiť poistné je viazaná na vznik verejného zdravotného poistenia, t.j. na potvrdenie prihlášky na verejné zdravotné poistenie, pripomienka sa stala bezpredmetnou.		
	-	Odsek 1 zásadne žiadam doplniť ďalším  písmenom  h) ,ktoré znie: 
	       „h)   dňom nasledujúcim po dni, v ktorom skončila povinnosť Národného úradu práce za osoby uvedené v § 8 ods. 9“.
	Z	N	Vzhľadom na to, že povinnosť platiť poistné je viazaná na vznik verejného zdravotného poistenia, t.j. na potvrdenie prihlášky na verejné zdravotné poistenie, pripomienka sa stala bezpredmetnou.		
	K § 13 ods. 3, 5, a 6
	Zásadne žiadam vypustiť z návrhu odsek 3, 5 a 6.

Z	
C
	
Vypustením odsekov 5 a 6.		
	       Súčasne  v odseku 2  je  potrebné preformulovať text  z dôvodu, že  SZČO neodvádza poistné „za“  SZČO ale  sama  SZČO je povinná  odvádzať  poistné  (§ 134  upravuje odvod poistného).

	Z	A

	Ustanovenia upresnené.		
	§ 22   písm. u)
	Vzhľadom na uloženú povinnosť poistencovi je potrebné v zákone  zrozumiteľne ustanoviť, aké náležitosti musí mať   ročné zúčtovanie, termín, do kedy je povinný ho poistenec vykonať. 
	Zásadne  žiadam  návrh v tejto časti  dopracovať.
	
Z	
A	
Celý systém ročného zúčtovania bol prehľadne dopracovaný.
	
Terajší § 17.	
	K § 25 a 26
	Zásadne nesúhlasím s navrhovanou úpravou, pretože jej formulácia vedie k minimalizovaniu vybraného poistného.
	
Z	
A	
Mechanizmus prerozdeľovania a zabezpečenia pohľadávok:
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného
		
	K § 1
	Vzhľadom k tomu, že  prerozdeľovanie   poistného na verejné  zdravotné poistenie, ako  i   dohľad   nad   vykonávaním   zdravotného   poistenia  a  činnosť  „Úradu“  je upravená v návrhu zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad  zdravotnou starostlivosťou, považujem za potrebné text primerane upraviť.
	
Z	
C	
§ 1 ods. 2 premiestnený do záverečných ustanovení.
		
	K § 2 ods. 2 písm. b) (v kontexte so štvrtou časťou návrhu)
	Vychádzajúc z  § 27 ods. 1, v ktorom je v súvislosti s poisťovňou a poisteným  na  individuálne zdravotné  poistenie uvedený odkaz na zákon č. 95/2002 Z. z. o  poisťovníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, považujem navrhovanú právnu úpravu o individuálnom poistení  v predloženom  návrhu za nesystémové a v rozpore s citovaným zákonom č. 95/2002 Z. z.  Tento zákon sa  podľa § 1 ods. 2 nevzťahuje na vykonávanie zdravotného poistenia,  ... podľa osobitných  predpisov.
	
O	
C	
Návrh zákona bol doplnený o článok II z dôvodu potreby zosúladenia zákona č. 95/2002 Z.z. vo väzbe na novú úpravu zdravotného poistenia.		
	V  návrhu nie je dané oprávnenie  zdravotným poisťovniam, ktoré budú zriadené podľa osobitného zákona, uzatvárať komerčné individuálne zdravotné poistenie.
	Tento   rozpor žiadam  odstrániť.

	O	N	Nie je predmetom úpravy návrhu zákona.
		
	Súčasne odporúčam odstrániť  duplicitu a  odlišnú formuláciu, ktorá sa vyskytuje v § 2 ods. 3 a § 7 ods. 1 (§ 2 ods. 3  spomína aj  zdravotné pomôcky).
	O	A	 V § 2 zavedená legislatívna skratka.		
	K § 3 v spojení s § 4
	Text je žiaduce zrozumiteľne  upraviť vecne a legislatívno-technicky (napríklad  vznik verejného zdravotného poistenia). Považujem za žiaduce rozšíriť osobný rozsah aj na štátnych občanov SR, ktorí nemajú na území SR trvalý pobyt a nespĺňajú podmienku zamestnania u zamestnávateľa, ktorý má sídlo na území SR a tiež podmienku výkonu samostatnej zárobkovej činnosti (ide napríklad aj o problém zdravotného poistenia tzv. bezdomovcov, ktorí sú štátnymi občanmi SR a tým majú zabezpečenú ústavnú ochranu v zmysle čl. 40 Ústavy SR.

	
O	
C	
Osobný rozsah upravený v § 3 – nie je viazaný na štátne občianstvo. Zdravotná starostlivosť poskytovaná bezdomovcom nebude hradená z verejného zdravotného poistenia, ale zo štátneho rozpočtu – uvedené bude riešiť osobitný predpis.		
	K § 6 ods. 3
Som toho názoru, že posledná veta ustanovenia môže  sťažiť  poistencom  zmenu  poisťovne. Odporúčam  špecifikovať  možnosť  uzavrieť  zmluvu o poistení k budúcemu dátumu aj  počas platnosti zmluvy s inou  zdravotnou poisťovňou. V opačnom prípade  hrozí, že  by  pri  zmene zdravotnej poisťovne mohol ostať  poistenec na určitý čas   bez zmluvy   so zdravotnou poisťovňou.

	
O	
N	
Inštitút zmluvy bol nahradený prihláškou na verejné zdravotné poistenie.	
Terajší § 6.	
	K § 7 ods. 3
	V § 7 slová „ zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti“ treba nahradiť slovami „zmluvu o verejnom zdravotnom poistení“ (ako to vyplýva z § 6 ods. 1).

	
O	
N	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	Súčasne namietam dĺžku výpovednej  lehoty poistenca 6 mesiacov, ktorú považujem za  zbytočne  dlhú a obmedzujúcu slobodnú voľbu poistenca.
	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	V  § 8 novooznačenom   odseku 5 
-    v písm. f)  treba na účely tohto zákona navrhnúť definíciu osôb „prevažne alebo úplne bezvládnej“.
       Dôvod: V príslušných predpisoch sociálneho zabezpečenia a ani v predpisoch o sociálnej pomoci sa neustanovuje  definícia uvedených osôb.
      Odporúčame znenie :
	 “f)  osoby, ktoré sa osobne, celodenne a riadne starajú o občana, a ktorý je podľa posudku príslušného orgánu občanom s ťažkým zdravotným postihnutím alebo sa osobne celodenne a riadne starajú o blízku osobu, ktorá pre svoj nepriaznivý zdravotný stav potrebuje pomoc inej osoby, ak nie sú zúčastnené na zdravotnom poistení už z iného dôvodu.
       Dôvod: Ide o zosúladenie so zákonom č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. 

O	
A	
Ustanovenie  preformulované.		
	-	v písmene  g) odporúčam za slová „blízku osobu“ vložiť slová „ktorá pre svoj nepriaznivý zdravotný stav potrebuje pomoc inej osoby“. 
-	
	O	C	Ustanovenie doplnené vo väzbe na znenie písmena f).		
	V písmene h) navrhovaný text treba nahradiť textom : „osoby, ktoré poberajú dávku sociálnej pomoci, alebo príplatok k tejto dávke a osoby, ktoré sú invalidné a nevznikol im nárok na invalidný dôchodok“.

	O	A	Ustanovenie  preformulované.		
	-   V písmene o)  text treba nahradiť textom „ osoby, ktorým sa poskytuje starostlivosť v zariadeniach sociálnych služieb podľa osobitného predpisu celoročne, ak nie sú zúčastnené na zdravotnom poistení už z iného dôvodu“.
       Dôvod: Ide o zosúladenie so zákonom č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov. 

	O	A	Ustanovenie  preformulované.		
	§ 8  novooznačený ods. 5      odporúčam doplniť o  písmeno:
-	v  ktorom sa ustanoví, kto bude hradiť náklady za vecné dávky poskytnuté v zahraničí; či budú tieto náklady hradené zo štátneho rozpočtu alebo z rozpočtu poisťovní. 
       Dôvod: Ide o zosúladenie s nariadením Rady (EHS) 1408/71.
-	O občanov nad 25 rokov veku, ktorí nemôžu byť evidovaní na okresných úradoch práce, z dôvodu, že podľa súčasného právneho stavu sa sústavne pripravujú na povolanie (ako vyplýva z § 39 ods. 6 písm. a) vo väzbe na § 40 ods. 1 a 2  zákona č. 387/1996 o zamestnanosti ).
	O	C	Úhrada nákladov doplnená. Nariadenie Rady (EHS) 1408/71 sa bude vykonávať priamo.
	Terajší § 7 ods. 2 a 3.	
	K §  10
	Návrh zákona o  ZP  neustanovuje, čo sa nezahŕňa do vymeriavacieho základu (na rozdiel od zákona o SP, § 131 ods. 2 – odstupné, odchodné, cestovné náhrady ap.). Navrhujeme v tomto bode zjednotiť oba zákony.
	
O	
A	
Doplnené.		
	Zákon o ZP explicitne neustanovuje, aký vymeriavací základ (za aké obdobie) majú SZČO, ktorým bola predĺžená lehota na podanie daňového priznania podľa osobitného predpisu (na rozdiel od návrhu zákona o SP - §131 ods. 11). Navrhujeme zvážiť doplnenie zákona o ZP o takéto určenie.
	O	A	Ustanovenie doplnené pri ročnom zúčtovaní poistného (§ 17).		
	-	V odseku 4  považujem za potrebné ustanoviť vymeriavací základ vo výške základu dane z príjmov a nie redukovať ho len na jednu polovinu, čo predstavuje, najmä vo vzťahu k povinnosti zamestnancov z  hľadiska vymeriavacieho základu na určenie poistného neoprávnené zvýhodnenie.

	O	N	Požiadavka nekorešponduje s návrhom zákona o sociálnom poistení, ktorý tiež vychádza z polovice základu dane z príjmov.		
	-      V odseku 13  považujem za potrebné text nahradiť textom  „13) Vymeriavacím základom u zamestnancov opatrovateľskej služby je príjem za vykonanú prácu dosiahnutý v rozhodujúcom období“.
       Dôvod: Ide o zosúladenie so zákonom č. 195/1998 Z. z., ktorý neobsahuje inštitút tzv. dobrovoľných pracovníkov... tiež vzhľadom na charakter výkonu práce, kde  ide v niektorých prípadoch len o čiastkové pracovné úväzky.

	O	A	Ustanovenie preformulované.		
	-	§  10 ods. 9 ustanovuje vymeriavací základ na určenie poistného SZČO, ktorá sa rozhodla pre  osobitný spôsob zdaňovania platenia dane podľa osobitného predpisu paušálnou daňou, pričom počíta s maximálnym príjmom 1 500 000 Sk takejto SZČO (v bode c)). Treba doplniť vymeriavací základ SZČO s paušálnou daňou, ktorá má príjem vyšší ako 1 500 000 Sk. Vymeriavací základ sa mení podľa ad-hoc určeným pásiem, pričom je rovnaký pre  poistencov vo veľmi širokom rozmedzí – napríklad dvaja poistenci s  príjmami 500 001 Sk a 1 000 000 Sk platia poistné z identického vymeriavacieho základu, v dôsledku čoho je poistné neodôvodnene regresívne. Navrhujeme zjednotiť so  systémom určovania vymeriavacieho základu využívaným v zákone o sociálnom poistení, kde sa vymeriavací základ odvádza od fixného podielu na zaplatenej paušálnej dani.
	O	N	Nová úprava o daniach z príjmov už neupravuje paušálnu daň. Ustanovenie bolo vypustené.
		
	-	V §10 ods. 10 navrhujeme zjednotiť popis systému úľav na poistnom poskytovaných formou zníženia minimálneho vymeriavacieho základu v súlade s §131 ods. 13 zákona o SP – návrh zákona o ZP nespomína ako minimum sumu náhrady mzdy poskytnutú z  dôvodu prekážok v práci na strane zamestnávateľa  podľa osobitného predpisu (uvádzanú v zákone o SP s  odvolaním sa na §142 Zákonníka práce).

	O	N	Minimálny a maximálny vymeriavací základ je ustanovený jednotne pre všetkých platiteľov poistného.		
	V §10 ods. 12 je maximálny vymeriavací základ určený ako dvanásťnásobok minimálnej mzdy. Toto predstavuje vyššiu mieru solidarity ako je uplatňovaná v zákone o SP, kde je maximálny vymeriavací základ určený ako trojnásobok všeobecného vymeriavacieho základu, ktorý sa odvíja od priemernej mzdy. Navrhujeme naviazať určenie maximálneho vymeriavacieho základu na priemernú mzdu, ktorá lepšie odráža stav hospodárstva ako administratívne určovaná minimálna mzda a zároveň zvážiť zjednotenie maximálnych vymeriavacích základov.

	O	A	Maximálny vymeriavací základ je určený ako 36-násobok  priemernej mesačnej mzdy a minimálny vymeriavací základ je určený ako  12-násobok minimálnej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je 1 kalendárny rok.

	K § 11
-	Podľa § 11 ods. 1 zákona o ZP  sa za rozhodujúce obdobie považuje mesiac, v ktorom bol  zamestnancovi vyplatený príjem. Takáto úprava nerieši situáciu, keď príjem nebude zamestnancovi vyplatený za prvý mesiac práce zamestnanca. Navrhujeme rozhodujúce obdobie upraviť podľa zákona o SP - §132 ods. 1 alebo podobne.
	
O	
C	
Ustanovenia upresnené aj vo väzbe na rozhodujúce obdobie, ktorým je 1 kalendárny rok.
		
	-  Podľa § 11 ods. 2 zákona o ZP sa za rozhodujúce obdobie pre SZČO považuje prevádzkovanie jej činnosti pod dobu šiestich mesiacov.  Takto určené rozhodujúce obdobie nerieši situáciu, keď SZČO prevádzkovala svoju činnosť po dobu kratšiu ako 6 mesiacov (napríklad v zimných mesiacoch) a napriek tomu dosahovala vysoké príjmy. Navrhujeme preformulovať § 11 ods. 2.
	O	A	Pripomienka je zohľadnená v úprave rozhodujúceho obdobia (§ 11).		
	K § 12
-	V odseku  2 písm. b) odporúčam doplniť ďalší postup v prípade, ak ide o poskytnutie neplateného pracovného voľna z iného ako uvedeného dôvodu (ak nemá poistenec v tomto prípade nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti - § 24).
	
O	
N	
Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na vypustenie ustanovenia.		
	K § 14
	§ 14 ods. 3 obmedzuje platenie poistného poukážkou na platiteľov,  ktorí   nemajú otvorený účet.	  Toto určenie  odporúčam  vypustiť.
	
O	
A	
Z ustanovenia písmena b) vypustené slová „ak platiteľ poistného nemá zriadený účet“.	
Terajší § 12.	
	K § 15 ods. 2, 3, 7 a 8
-	 V odseku 2 žiadam vypustiť slová „a v § 8 ods. 2“.
-	 V odseku 3  žiadam  vypustiť  slová „a osoba uvedená v § 8 ods. 2“.
-	  Žiadam vypustiť celý odsek 7 a 8.
	
O
	
C	
Vypustením odseku 7 – v ostatnom je požiadavka na vypustenie neodôvodnená a neopodstatnená.		
	K § 16
	§ 16 ods. 2  by mal presnejšie  špecifikovať, na aké údaje majú poisťovne  nárok u  platiteľov. Ak sú platiteľmi myslení platitelia poistného podľa  § 8, treba  špecifikovať aké doklady  sú potrebné  na zistenie  poistného u SZČO.

O	
N	
Ustanovenie je dostatočne naformulované – ide o všetky doklady potrebné na výpočet ročného zúčtovania poistného.	
Terajší § 18.	
	K § 19
	§ 19 ods. 1  sa odvoláva na  nešpecifikovaný osobitný predpis o základnej úrokovej sadzbe. Odporúčam  uviesť  a doplniť  odkaz na  osobitný  predpis.

	
O	
A	
Ustanovenie bolo upresnené.	
Terajší § 16.	
	K § 22 
	§ 22  ods. 1 písm.  n) zavádza  ročné  zúčtovanie poistného, avšak nešpecifikuje bližšie mechanizmus  fungovania tohoto inštitútu. Odporúčam  upresniť.	
O	
A	
Ročné zúčtovanie upravené v § 17.		
	V § 30 ods. 6
	odporúčam doplniť dôvody vypovedania zmluvy (napríklad ak poistenec neplatí poistné, alebo ak sa dal poistiť aj u inej poisťovni). Sme však toho názoru, že možnosť vypovedania zmluvy zo strany poisťovne by bolo neprípustné, nakoľko prináša riziko účelového konania poisťovne v snahe vyhnúť sa plneniu a tým prináša aj riziko nepokrytia poistnej udalosti.
	
O	
N	
Podľa § 31 návrhu zákona na práva a povinnosti zmluvných strán neupravených v tomto zákone sa primerane použijú ustanovenia o poistných zmluvách podľa Občianskeho zákonníka.		
	V § 31
	považujem za potrebné ustanoviť nadväznosť platného systému zdravotného poistenia na nový systém, najmä ak ide o ochranu práv nadobudnutých. 

O	
A	
Doplnením prechodného ustanovenia (§ 32).
		
	Tiež je žiaduce ustanoviť povinnosť uhrádzania nákladov na vydanie potvrdení na účely zdravotného poistenia zo strany poisťovne, prípadne úradu príslušnému orgánu sociálneho zabezpečenia, vo výške, ktorú ustanoví všeobecne záväzný právny predpis.

	O	N	Ak ide o potvrdenia vydávané príslušným orgánom sociálneho zabezpečenia, úprava úhrady za vydanie takýchto potvrdení nepatrí do predmetu úpravy tohto zákona.
		
	K Doložke zlučiteľnosti
	Odporúčam v súlade s  ďalej uvádzaným kontextom upraviť doložku zlučiteľnosti, a to aj zdôvodnením „čiastočného stupňa zlučiteľnosti“.
	Upozorňujem, že Prístupová zmluva SR do EÚ, ktorá bude podpísaná 16.apríla 2003 obsahuje ustanovenia o určených príslušných orgánoch, príslušných inštitúciách, styčných orgánoch, inštitúciách a orgánoch určených príslušnými orgánmi, ako i ďalšie ustanovenia, ktoré sú relevantné pre vecné dávky, t. j. dávky vyplývajúce zo zdravotného poistenia. Obdobné ustanovenia      budú     vyplývať     aj     z     pristúpenia     Slovenskej     republiky    k    Dohode o európskom hospodárskom priestore s rovnakým dátumom podpisu. Odporúčame preto, aby doložka zlučiteľnosti už bola zaktualizovaná na etapu po podpise prístupovej zmluvy.
	
O	
A	
Doložka zlučiteľnosti je prepracovaná.		
	-	K bodu 4 a) pripomínam, že citované ustanovenia zmluvy sa týkajú dostatočnosti systému zdravotného poistenia, avšak neurčujú spôsob zabezpečenia členskými štátmi. 
Obdobne          
-   v bode 4 b),    kde sú citované nariadenia rady (EHS) č. 1408/71 a 574/72 tieto taktiež obdobne ako zmluva neupravujú problematiku návrhu predmetných zákonov, avšak tieto nariadenia predstavujú dohodnuté pravidlá pre koordináciu, vrátane povinnosti členského štátu rovnako zaobchádzať so štátnymi príslušníkmi členských štátov EÚ/EHP ako so štátnymi príslušníkmi vlastného štátu, čo platí, prípadne bude platiť na Slovenskej republiky od plánovaného dátumu 1. 5. 2004.

				
Úrad vlády SR – Inštitút pre aproximáciu práva	K doložke zlučiteľnosti  bod číslo 5 :
Navrhujeme, aby predkladateľ doplnil údaj o tom, kedy bude dosiahnutý úplný stupeň zlučiteľnosti s právom ES.
	O	C	Doložka zlučiteľnosti bola prepracovaná – nariadenie rady 1408/71/EHS sa bude vykonávať priamo.

		
Úrad pre verejné obstarávanie	V § 1 ods. 1 písm. b) a v celom ďalšom texte návrhu predmetného zákona navrhujeme nahradiť slovné spojenie „verejné zdravotné poistenie“ výstižnejším a vhodnejším slovným spojením „povinné zdravotné poistenie“.
	O	N	Súčasná dikcia je v tomto ohľade vyhovujúca.

	V § 6 ods. 2 – tento odsek navrhujeme v celom rozsahu vypustiť, nakoľko je v rozpore s § 6 ods. 1, ako aj s § 22 odsek 1 písm. a), ktorým je poistencovi uložená povinnosť uzavrieť zmluvu o verejnom poistení so zdravotnou poisťovňou. Dôvodová správa neobsahuje k ustanoveniu odseku 2 nijaké vysvetlenie, ktoré by objasňovalo odôvodnenosť a oprávnenosť tohto ustanovenia v návrhu zákona. Naopak toto ustanovenie navodzuje taký stav, že uzavretie zmluvy o verejnom zdravotnom poistení vlastne ani nie je potrebné, lebo zdravotná starostlivosť sa poistencovi poskytne aj bez nej.	O	A	Inštitút zmluvy vypustený.

		
	V § 6 ods. 3 – v tomto odseku navrhujeme vypustiť  celú druhú vetu, nakoľko poistenca  obmedzuje v práve voľného výberu i v práve zmeny zdravotnej poisťovne (kedykoľvek).
	O	N	Aj právo na výber zdravotnej poisťovne musí byť regulovaný s ohľadom na potreby funkčného systému verejného zdravotného poistenia.		
	V § 6 ods. 4 – navrhujeme vypustiť v celom rozsahu, s poukazom na naše pripomienky k § 7.
	O	N	Pozri vyhodnotenie vyššie.		
	V § 7 ods. 2 písm. c) – navrhujeme vypustiť v celom rozsahu vzhľadom na duplicitu tohto ustanovenia s povinnosťami platiteľov poistného uvedenými v § 24 návrhu zákona. 	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	V § 7 ods. 2 písm. d), e) – tieto ustanovenia navrhujeme v celom rozsahu vypustiť, pretože obmedzujú práva poistencov na voľný výber poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a nespravodlivo uprednostňujú výber poskytovateľov zdravotnej starostlivosti zo strany zdravotnej poisťovne, ku ktorému poistenec oprávnene nemusí mať dôveru. Navrhované ustanovenia jednostranne a nespravodlivo uprednostňujú zdravotné poisťovne. 

	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	V § 7 ods. 2 písm. g) – navrhované znenie doporučujeme vypustiť a nahradiť novým znením v tom zmysle, že zmluva sa uzatvára na dobu neurčitú s tým, že zmluva končí dňom uzavretia novej zmluvy poistenca s inou zdravotnou poisťovňou.  

	O	C	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	V § 7 ods. 3 – prvú vetu navrhujeme vypustiť v celom rozsahu, s poukazom na naše pripomienky k § 7 ods. 2 písm. g).  
	O	A	Ustanovenie vypustené.
		
	V § 8 ods. 3 – navrhujeme doplniť o osoby v štátnozamestnaneckom pomere a osoby vykonávajúce verejnú službu. 
	O	A	Ustanovenie § 8 ods. 3 doplnené  vo väzbe na zákon o sociálnom poistení.		
	V § 8 ods. 6 – navrhujeme doplniť osoby v štátnozamestnanneckom pomere a osoby vykonávajúce verejnú službu.
	O	N	Odsek 6 upravuje okruh osôb, za ktoré platí poistné štát. Požiadavka, aby štát platil poistné za uvedené osoby nemá opodstatnenie a je neodôvodnená.
		
	V § 10 ods. 9 – navrhované znenie doporučujeme vypustiť v celom rozsahu, pretože nespravodlivo zvýhodňuje jednu skupinu poistencov.
	O	A	Ustanovenie vypustené v nadväznosti na daňovú reformu a zrušenie paušálnej dane.

	V § 10 ods. 12 – navrhujeme zvážiť obmedzenie hornej výšky vymeriavacieho základu, ktorá zvýhodňuje určitú vrstvu poistencov.

	O	A	Upravené na  36-násobok  priemernej mzdy, a to aj vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok.
		
	V § 16 ods. 1 – navrhujeme nahradiť slovné spojenie „príslušnou zdravotnou poisťovňou“ slovom „úradom“.
	O	A	Ustanovenie preformulované v zmysle pripomienky..		
	V § 17 ods. 2 – navrhujeme nahradiť slová „dvoch mesiacov“ slovami „jedného mesiaca“, pretože nie je dôvod na zdržiavanie poistného, ktoré má byť vrátené.
	O	A	Lehota upravená aj vzhľadom na úpravu ročného zúčtovania.
	Terajší § 17.	
	V § 18 ods. 1 – navrhujeme nahradiť slovo „desať“ slovom „tri“, nakoľko poisťovňa je neprimerane zvýhodnená. 
	O	C	Upravené na jeden rok.
		
	V § 20 – navrhujeme znížiť výšku všetkých navrhovaných pokút, ktoré sú neprimerane vysoké, aspoň o polovicu, prípadne pokuty odstupňovať podľa závažnosti nesplnenia alebo porušenia povinností platiteľmi poistného a poistencami. Navrhovaná výška pokút môže mať pre dotknuté subjekty až likvidačný charakter.	O	C	Pokuty znížené a špecifikované podľa nositeľov povinností. 		
	V § 21 ods. 1 písm. b) – navrhujeme vypustiť text „za podmienok dohodnutých v zmluve o verejnom poistení“, nakoľko je nespravodlivý pre poistenca, ktorého núti k povinnému výberu takého lekára alebo iného odborného pracovníka zdravotného zariadenia, ktorého si poisťovňa vybrala z rôznych (najmä komerčných, nie odborných) dôvodov; poistenec musí poisťovni vyhovieť aj keď oprávnene nemá dôveru vo výber vykonaný zdravotnou poisťovňou. Navrhované ustanovenie je príliš jednostranné a len v prospech záujmov zdravotnej poisťovne.   
	O	N	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na to, že právo na výber lekára nie je predmetom úpravy návrhu zákona o zdravotnom poistení (z uvedeného dôvodu bolo ustanovenie vypustené).		
	V § 21 ods. 1 písm. d) – navrhujeme vypustiť slová „nevyhnutnej a neodkladnej“ a vypustiť časť vety „v prípadoch, ak ide o život alebo stav ohrozujúci zdravie,“ aby poistenec nebol obmedzovaný v práve voľného výberu zdravotníckeho zariadenia.
	O	N	Termín upravený na  „neodkladná zdravotná starostlivosť“; bude definovaný v zákone o zdravotnej starostlivosti.
		
	V § 22 ods.1 písm. c) –  navrhujeme zmeniť slovo „ôsmich“ na slovo „tridsať“.
	O	N	Požiadavka nie je opodstatnená.		
	V § 22 ods. 1 písm. d) – navrhujeme vypustiť v celom rozsahu, nakoľko je to duplicitná povinnosť s platiteľom poistného podľa § 24 a poistenec sa zbytočné zaťažuje povinnosťami, uloženými platiteľovi poistného. 
	O	A	Oznamovacie povinnosti boli prehľadne upravené v terajšom § 21.		
	V § 22 ods. 1 písm. f) bod 1 – vhodnejšie preformulovať, lebo podľa terajšej formulácie je poistenec povinný napr. podľa § 5 oznámiť zánik poistenia aj v prípade svojej smrti alebo jeho vyhlásenia za mŕtveho a zároveň je táto povinnosť uložená v § 23 ods.2 aj úradu poverenému vedením matriky.
	O	A	Povinnosti boli prehľadne upravené v terajších § 20 až § 23.		
	V § 22 ods. 1 písm. f) body 2., 3. – vypustiť v celom rozsahu, nakoľko ide o duplicitné povinnosti s platiteľom poistného podľa § 24.	O

	A	Povinnosti boli prehľadne upravené v terajších § 20 až § 23.		
	V § 22 ods. 1 písm. n) – vypustiť v celom rozsahu, ako neadekvátne ustanovenie. 
	O	A	Povinnosti boli prehľadne upravené v terajších § 20 až § 23.

		
	V § 28 ods. 3 – navrhujeme na konci prvej vety doplniť slová „schválené úradom“.
	O	N	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou  nemá prečo schvaľovať zmluvy o individuálnom zdravotnom poistení.
		
	V § 29 ods. 1 – druhú vetu vypustiť v celom rozsahu, nakoľko je v rozpore s ustanovením       § 29 ods. 3.

	O	N	Ustanovenia nie sú v rozpore – aj oznámenie možno urobiť písomnou formou.		
Štatistický úrad SR	V § 10 ods. 10 písm. b)
Odporúčame zosúladiť s návrhom nového zákona o sociálnom poistení.

O	
A	
Zosúladené.

	V § 22 ods. 1 písm. g)
Odporúčame doplniť o povinnosť príslušného úradu povereného vedením matriky oznámiť narodenie dieťaťa Úradu pre dohľad nad zdravotnými poisťovňami.

O	
N	
Povinnosť rieši § 23 ods. 2.	
Terajší § 21.	
	V § 23 ods. 2
Odporúčame upresniť spôsob oznámenia úmrtia osoby alebo vyhlásenia za mŕtveho  (napr. zaslaním kópie úmrtného listu alebo rozhodnutia súdu).

O	
N	
Navrhované znenie je dostačujúce.		
	V štvrtej časti
Odporúčame dopracovať rámcový návrh rozsahu individuálneho zdravotného poistenia.

	
O	
N	
Keďže ide o individuálne poistenie, rozsahom bude všetko, čo nebude definované ako základný balík (Liečebný poriadok).
		
Protimonopolný úrad SR	K § 9 ods. 8. K vytvoreniu konkurenčného prostredia neprispieva navrhovaný systém platieb štátu za ekonomicky neaktívnych občanov, z dôvodu jeho nepredvídateľnosti a nestability a praktickej závislosti zdravotných poisťovní na štátnom rozpočte. Podľa § 9 ods. 8 štát platí poistné za osoby uvedené v § 8 ods. 6 vo výške 13 % z vymeriavacieho základu určeného zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok. Štát je najväčším platiteľom poistného zdravotným poisťovniam a zároveň si v zákone o štátnom rozpočte každoročne stanovuje vymeriavací základ – vzniká tu určitý konflikt medzi určením vymeriavacieho základu od ktorého sa odvíja výška platby štátu na zdravotné poistenie a medzi zodpovednosťou  za výdavky a schodok štátneho rozpočtu.  Takýto systém, kedy bude štát môcť každoročne rozhodovať o výške vymeriavacieho základu „pre seba“ a prispôsobovať ho potrebám štátneho rozpočtu  nebude pôsobiť stabilizujúco na oblasť zdravotníctva, nakoľko štát bude mať tendenciu platiť nie podľa potrieb zdravotného systému ale podľa potrieb/možností štátneho rozpočtu. Zákon neobsahuje mechanizmus garantovania stabilných platieb štátu.
	O	A	Platby štátu sa budú opierať a priemernú mzdu v hospodárstve, čím objem prostriedkov zo štátneho rozpočtu do zdravotníctva nebude podliehať politickému rozhodovaniu.
Zároveň tak zabezpečíme predvídateľnosť prostredia a stabilné podmienky pre zdravotné poisťovne

	Ustanovenie § 25 upravuje prerozdeľovanie poistného, ktoré je 100 % - né. Oproti platnému zákonu je to z hľadiska podpory konkurencie v zdravotnom poistení krok späť. 100 % - né prerozdeľovanie poistného pôsobí demotivačne na zvyšovanie efektívnosti výberu poistného, eliminuje konkurenciu na strane výberu poistného a motiváciu poisťovní o získavanie poistencov. 
	O	A	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená.
Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	Ustanovenie § 27 a nasledujúce upravuje individuálne poistenie. Navrhujeme zvážiť, či je účelné, aby zákon o zdravotnom poistení upravoval zmluvu o individuálnom zdravotnom poistení, ktoré je poistením komerčným. V podstate paragrafové znenie návrhu zákona je takmer zhodné s úpravou v občianskom zákonníku. Navrhujeme zvážiť aplikovateľnosť  poistnej zmluvy podľa úpravy v OZ.

	O	N	Navrhované znenie je dostatočné a je plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády.
		
	Dôvodová správa návrhu zákona nie je v súlade so samotným znením návrhu zákona. Podľa dôvodovej správy predkladaný návrh zákona upravuje zdravotné poistenie na princípoch, ktoré majú umožniť, aby začal fungovať trh a v rámci neho konkurencia medzi zdravotnými poisťovňami a medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti – návrh zákona však toto nezabezpečuje. Súťaž na strane výberu poistného je  obmedzená pevnou sadzbou poistného a 100 % prerozdeľovacím mechanizmom, súťaž v oblasti nakupovania zdravotníckych služieb je tiež do určitej miery obmedzená určením povinného rozsahu zdravotníckych služieb, ktoré je zdravotná poisťovňa povinná uhrádzať. 
	O	A	Dôvodová správa bola upresnená.		
	Zároveň v návrhu zákona absentuje akýkoľvek, aj minimálny súvis medzi vstupmi (odvody) a výstupmi (poskytnutá zdravotná starostlivosť, jej množstvo a kvalita), ktorý tiež významne prispieva k vytvoreniu konkurenčného prostredia v oblasti zdravotného poistenia.

	O	N	Verejné zdroje charakterizujeme ako (1) povinné a (2) solidárne – dochádza k asymetrickému prerozdeleniu zdrojov. Zo samotnej definície verejných zdrojov teda vyplýva, že medzi vstupmi a výstupmi nie je priamy vzťah. 

Ide o regulovaný produkt, pričom trh vniká medzi nákupcom a poskytovateľom o najefektívnejší nákup zdravotníckych služieb pri dosiahnutí maximálnej kvality.
		
	Všeobecná pripomienka
Celý zákon počíta s minimálnou mzdou. Podľa predkladacej správy základným vymeriavacim základom sa stáva suma minimálnej mzdy, ktorá je pohyblivou kategóriou a odráža stav ekonomiky a príjmov poistencov. Upozorňujeme, že podľa nášho názoru, minimálna mzda nie je ekonomickým inštitútom, ale umelým politickým inštitútom. Existujú aj vhodnejšie kategórie, ktoré by mohli slúžiť ako základný vymeriavaci základ a skutočne by odrážala stav ekonomiky a príjmov poistencov, napr. priemerná mzda.
	O	A	V celom zákone sa všetky výpočty vymeriavacieho základu a  ostatných parametrov opierajú a priemernú mzdu v hospodárstve. Minimalizujeme tak riziko politického ovplyvňovania výšky zdrojov do systému.
		
Úrad jadrového dozoru SR	V § 8  ods. 1 sú vymenovaní platitelia, ktorí sú povinní platiť poistné na verejné zdravotné poistenie. Pod písmenom f) je Sociálna poisťovňa a orgán ktorý priznáva, vypláca, zastavuje a odníma dávky nemocenského zabezpečenia podľa osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
V § 8 ods. 8 je však toto ustanovenie doplnená a jej znenie je nasledovné:
" Sociálna poisťovňa a orgán, ktorý priznáva, vypláca, zastavuje a odníma dávky nemocenského zabezpečenia podľa osobitného predpisu, platí poistné za osoby, ktorým poskytuje peňažné dávky nemocenského poistenia nahrádzajúce mzdu, plat, služobný príjem alebo inú odmenu za prácu alebo príjem zo samostatnej zárobkovej činnosti spolupracujúcej osoby podľa osobitných predpisov" tu je však okrem iných aj odvolávka na §§ 107 a 108 zákona č. 312/2001 Z.z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorýcb zákonov.
Predmetné ustanovenia zákona č. 312/2001 Z,z. upravujú príplatky k PN a OČR, ktoré len doplňujú čistý príjem štátneho zamestnanca pri chorobe alebo ošetrovaní člena rodiny.
Za obdobie, keď zamestnanec poberá dávky nemocenského zabezpečenia platí poistné Sociálna poisťovňa a v prípade platby aj od zamestnávateľa by táto platba bola duplicitná.

	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovení bezpredmetná.		
Národný bezpečnostný úrad	Požadujeme, aby verejné a individuálne zdravotné poistenie pre policajtov, vojakov a colníkov bolo z dôvodu utajenia informácií o identite príslušníkov realizované v jednej zdravotnej poisťovni. Rozptýlenie týchto osôb do rôznych zdravotných poisťovní by nezabezpečovalo dostatočnú úroveň ochrany utajovaných skutočností a všetky poisťovne disponujúce takýmito utajovanými údajmi by museli spĺňať prísne kritériá  priemyselnej, objektovej a fyzickej, informačnej a personálnej bezpečnosti a museli by absolvovať bezpečnostné previerky Národného bezpečnostného úradu podľa zákona č. 241/2001 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 418/2002 Z.z.  

	Z	A	Doplnením § 6.
		
	V navrhovanom § 8 ods. 6 písm. b) navrhujeme vložiť za slová „dôchodku z výsluhového zabezpečenia“ slová „policajtov a“. Vyplýva to zo spoločnej právnej úpravy uvedenej problematiky u policajtov a vojakov.
	O	A	Ustanovenie doplnené.		
	V § 10 ods. 1 písm. c) sa uvádza pojem „náhrada mzdy za sviatok“, ktorý už zákon o verejnej službe nepozná.
	O	N	Terminológia je v súlade so Zákonníkom práce.		
	Upozorňujeme, že paragrafy 12 a 13 majú rovnaký názov. Navrhujeme nazvať § 13 „Odvod poistného“.
	O	A	Nadpis upravený v zmysle pripomienky.		
	V § 21 ods. 4 odporúčame prehodnotiť správnosť poznámky pod čiarou k odkazu 30.
	O	A	Poznámka pod čiarou upravená.		
Generálna prokuratúra SR	K § 2 ods. 1:
Pred slovo „zákonom“ odporúčame vložiť slovo „týmto“. 

	
O
	
N
	
Pripomienka sa stala vzhľadom na preformulovanie § 2 bezpredmetnou.

	K nadpisu pod  § 12 a 13:
Nadpis pod § 12 odporúčame presunúť nad § 12 a totožný nadpis pod § 13 odporúčame vypustiť.

	
O	
C	
Nadpisy upravené.		
	K § 22 ods. 1 písm. f):
Číslovku „8“ je potrebné vypísať slovami. 

	
O	
A	
Číslovka uvedená slovne.		
	K § 29,  § 30 ods. 6 a § 31:
V týchto ustanoveniach je potrebné rešpektovať legislatívnu skratku „(ďalej len poistná zmluva“)“ zavedenú v § 27 ods. 2.
	
O	
A	
Ustanovenia legislatívno-technicky upravené.		
	K § 33:
Číslovku označujúcu január odporúčame vypísať slovne.

	
O	
A	
Číslovka uvedená slovne.		
	Vzhľadom k tomu, že mnohé platné zákony používajú pojem „povinné zdravotné poistenie“, resp. „zdravotné poistenie“ ako napríklad  § 11 ods. 2 písm. e) zákona č. 544/2002 Z.z. o Horskej a záchrannej službe a iné, považujeme za potrebné doplniť návrh zákona o prechodné ustanovenie, ktoré by riešilo zmenu pojmu „povinné zdravotné poistenie“  na pojem „verejné zdravotné poistenie“.
	O

  	A

	Doplnené prechodné ustanovenie.		
Slovenská informačná služba	Všeobecné pripomienky 
	Osobitný charakter výkonu štátnej služby príslušníkov ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojených zborov, profesionálnych vojakov, ale tak isto aj príslušníkov Slovenskej informačnej služby a Národného bezpečnostného úradu, prejavujúci sa okrem iného aj vo zvýšenej zdravotnej rizikovosti ich činnosti si vyžaduje špecifickú zdravotnú starostlivosť, zvýšené nároky na kvalitu liečby a z toho plynúce zvýšené náklady ma zdravotnú starostlivosť. Na základe toho požadujeme, aby zdravotné poistenie u príslušníkov v činnej službe bolo pre všetkých povinné, zabezpečujúce rovnaký rozsah zdravotnej starostlivosti a ako také bolo garantované štátom, pričom použitie poistného bude kontrolované štátom. 
	Nevyhnutnosť zdravotného poistenia všetkých príslušníkov Slovenskej informačnej služby v jednej zdravotnej poisťovni vyplýva zo zákonnej požiadavky utajovania príslušnosti k Slovenskej informačnej službe a to aj po skončení služobného pomeru, pretože v prípade "rozpŕchnutia sa" príslušníkov do rôznych zdravotných poisťovní nie je možné zabezpečiť, ba ani vytvoriť na to vhodné podmienky. 
	Ďalším dôvodom na to, aby sa zdravotné poistenie všetkých príslušníkov Slovenskej informačnej služby vykonávalo len v jednej zdravotnej poisťovni je skutočnosť, že zdravotná poisťovňa je jediným miestom, kde sa zhromažďujú údaje o zdravotnom stave príslušníkov Slovenskej informačnej služby bez ohľadu na to, u ktorého lekára, alebo v ktorom zdravotníckom zariadení bol príslušník ošetrený. Vedenie týchto údajov je mimoriadne dôležité pre ich analytické a syntetické spracovanie a vyhodnocovanie rizikových faktorov štátnej služby a na následné prijímanie preventívnych opatrení. 	Z	A	Doplnením § 4.

		
	V súvislosti s tým požadujeme primerane upraviť všetky ustanovenia zákona, ktoré sa dotýkajú príslušníkov ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojených zborov, profesionálnych vojakov, Slovenskej informačnej služby a Národného bezpečnostného úradu vo vzťahu ku vzniku a zániku  poistného pomeru, zmluve o verejnom zdravotnom poistení, jej výpovedi poistencom a právam poistenca na výber zdravotnej poisťovne.
					
	Ďalšou zásadnou otázkou je prerozdelenie poistného na verejné zdravotné poistenie. Súhlasíme s tým, že pri jeho prerozdeľovaní je potrebná určitá miera celospoločenskej solidarity. V žiadnom prípade však nemôže ísť o 100%-ný  rozsah. Takéto riešenie totiž popiera zmysel existencie viacerých zdravotných poisťovní. Takéto riešenie by zabraňovalo poisťovniam formovať vlastnú zdravotnú politiku a poisťovňa v skutočnosti bude iba evidovať predpisy platieb a platby platiteľa poistného. Toto považujeme za mimoriadne dôležité najmä v nadväznosti na vyššie uvedenú požiadavku zdravotného poistenia príslušníkov Slovenskej informačnej služby, ozbrojených zborov a ozbrojených síl, ako skupiny s vyššou mierou rizika ohrozenia života a zdravia. Na základe toho za únosné považuje  prerozdeľovanie na úrovni do 75% vybraného poistného.
	Z	C	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	Poukazujeme tiež na skutočnosť, že k predloženému návrhu nie sú vyčíslené ekonomické dopady jeho zavedenia, a nie je riešené ani odpisovanie nevymožiteľných pohľadávok. 
	Z	A	Kvantifikácia ekonomických dopadov je vypracovaná.
		
	K § 8
V odseku 6 písm. b) žiadame za slovo "vojakov" vložiť slová "a  policajtov".
	Odôvodnenie
	Zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov upravuje súbežne výsluhové zabezpečenie policajtov aj vojakov, preto je nutné uvedené doplnenie textu.

	
O	
A	
Ustanovenie doplnené.		
	K § 6:
          Považujeme za potrebné definovať, čo je nevyhnutnou a neodkladnou zdravotnou starostlivosťou, resp. jej rozsah. Je potrebné tiež ustanoviť kto uhradí takúto zdravotnú starostlivosť.
	
O	
C	
Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ je použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).
		
	Rovnako treba riešiť v zákone situáciu, kedy poistenec ( je občan, ktorý nemá uzavretú zmluvu o poistení poistencom?) vypovie zmluvu o poistení a následne zneužíva preukaz poistenca bez existencie poistného vzťah.
	Z	A	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy.		
	K § 7:
	Znenie tohto paragrafu sa nám javí zmätočné, nakoľko
	- platba poistného je založená zmluvou o poistení, nemôže byť viazaná na poskytnutú zdravotnú starostlivosť, tá sa spravidla neposkytuje každý mesiac,
	- označenie, že platiteľom poistného je napríklad Slovenská informačná služba, by znamenalo dekonšpiráciu jej príslušníkov,
-	zoznamy zmluvných poskytovateľov zdravotnej starostlivosti u poisťovní s celoštátnou pôsobnosťou predstavujú tisíce riadkov, ich vydávanie a pravidelná aktualizácia by znamenali značné náklady na úkor zdrojov inak použiteľných na úhradu zdravotnej starostlivosti,
	
O	
C	
Inštitút zmluvy bol vypustený. V § 6 bolo doplnené ustanovenie, ktoré umožňuje obmedzenie výberu zdravotnej poisťovne taxatívne uvedeným poistencom.		
	-	chcieť, aby sa zdravotné poisťovne zaväzovali na úhradu výkonov zdravotnej starostlivosti nad rámec Liečebného poriadku v čase, keď je vytváraný trvalý deficit vyplývajúci z nedostatku zdrojov, môže byť len demagógia a cesta skrachovaných nebankových subjektov,
	O	N	Nejde o poskytovanie nad rámec Liečebného poriadku.		
	-	predpokladáme, že zmluvy o poskytovaní zdravotnej starostlivosti budú poistenci naďalej uzatvárať priamo s jej poskytovateľmi a nie so zdravotnou poisťovňou.

	O	N	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy.		
	Na konci paragrafu žiadame doplniť odsek 4, ktorý znie:

	"(4) Príslušníci ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, ozbrojených zborov, Slovenskej informačnej služby a Národného bezpečnostného úradu zmluvu o verejnom zdravotnom poistení neuzatvárajú. Týmto osobám vzniká povinné zdravotné poistenie vznikom služobného pomeru a výber zdravotnej poisťovne za nich vykonáva ich služobný úrad.".
	O	C	Doplnením § 6.		
	K § 8 :
	Poznámku pod čiarou k odkazu 30 navrhujeme v tomto znení :

	"30 Napríklad zákon č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov, zákon č. 370/1997 Z.z. o vojenskej službe v znení neskorších predpisov, zákon č. 200/1998 Z.z. o štátnej službe colníkov a o zmene a doplnení niektorých ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.".
	Odôvodnenie
	Poznámka pod čiarou k odkazu 30 je nesprávna, treba uviesť zákony upravujúce vojenskú službu, štátnu službu príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície a štátnu službu colníkov. Zákon č. 328/2002 Z. z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý je uvedený v poznámke pod čiarou k odkazu 30 neupravuje pracovno-právne vzťahy ani vzťahy obdobné pracovno-právnym vzťahom, ale upravuje len sociálne zabezpečenie vybranej kategórie osôb v služobnom pomere podľa osobitných predpisov.  

	
O	
A	
Poznámky po čiarou  boli upravené.		
	V poznámke pod čiarou k odkazu 34) odporúčame za zákonom č. 413/2002 Z. z. uviesť aj zákon č. 328/2002 Z. z.
Odôvodnenie	
	Zákon č. 413/2002 Z.z. o sociálnom poistení upravuje rozsah základného sociálneho  poistenia a zákon č. 328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov upravuje sociálne zabezpečenie vybranej kategórie osôb v služobnom pomere podľa osobitných predpisov. V § 8 ods. 3 písm. g) sú uvedené osoby, ktoré poberajú sociálne dávky podľa zák. č. 413/2002 Z. z. a aj osoby poberajúce dávky sociálneho zabezpečenia podľa zák. č. 328/2002 Z. z. patria do tejto kategórie. Odporúčaná zmena korešponduje aj so znením ustanovenia § 8 ods. 8 predloženého návrhu.  
		O	A	Pozri vyhodnotenie vyššie.		
	K § 9 ods. 4:
	Pri súčasnom nedostatku zdrojov na úhrady zdravotnej starostlivosti sa nám nejaví zníženie poistného pre zamestnávateľov za vhodné.
	
O	
A	
Výška sadzby bola upravená.
		
	K § 10 ods. 12:

	Dvíhanie vymeriavacieho základu "ad absurdum" bez toho, že by výška úhrady poistného mala akýkoľvek vplyv na rozsah hradenej zdravotnej starostlivosti, ústi do toho, že poistenci vyšších príjmových kategórií budú akože solidárne svojimi platbami nahrádzať platby štátu za svojich poistencov a finančne saturovať poskytovanie nákladných výkonov zdravotnej starostlivosti. Dôsledkom bude, že v neštátnom sektore v záujme úspory na poistnom budú zamestnancom mzdy nad určitú primeranú hranicu poskytované nezdanené a bez dokladov.

	
O	
C	
Výška maximálneho vymeriavacieho základu je upravená na 36-násobok priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok.  Zároveň sa zaviedol inštitút ročného zúčtovania poistného.
		
	K § 15 ods. 9:

	Navrhnuté ustanovenie považujeme za demotivačné pre zdravotné poisťovne, ktoré nebudú zabezpečovaniu úhrad poistného prikladať potrebnú váhu a budú sa spoliehať na úrad.
	O	C	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	K  § 21:

	Navrhujeme za odsek 3 vložiť nový odsek 4, ktorý znie:

	"(4) Niektorým kategóriám zamestnancov, ktorých služobný pomer podľa osobitného predpisux) sa utajuje, môže byť právo na výber zdravotnej poisťovne obmedzené a zamestnávateľ môže určiť ich poistenie v konkrétnej zdravotnej poisťovni.".  				      
	Doterajší odsek 4 sa označí ako odsek 5.										    
	Poznámka pod čiarou k odkazu x  znie: 		            
	"x) Napríklad zákon č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe, zákon č. 198/1994 Z. z. o Vojenskom spravodajstve.".

O	
C	
Doplnením § 6.		
	K § 22 :

	V § 22 ods. 1 písm. a) navrhujeme na konci pripojiť tieto slová: 		      "alebo ktorá mu bola určená podľa § 21 ods. 4,".

O	
C	
Doplnením § 6.		
	Upozorňujeme, že odkazy k poznámkam pod čiarou 47 a 57 sú rovnaké.
	O	A	Poznámky upravené.		
	Záverom vyslovujeme názor, že pripoistenie sú schopné v plnom rozsahu a podľa požiadaviek trhu vykonávať komerčné poisťovne, kde rozhodujúca časť platieb je zároveň šetrením, preto nepredpokladáme, že štvrtá časť návrhu zákona nájde niekedy reálne naplnenie.
	O	N	Ide o subjektívny názor.

		
Národná banka Slovenska

	k §12 odst. 2 písm. a
zamestnávateľ neplatí zdravotné poistenie za zamestnanca počas poberania rodičovského príspevku zamestnancom od okresného úradu zamestnávateľ nemá informáciu, či zamestnanec poberá alebo nepoberá rodičovský príspevok (môže mu byť odňatý), vzhľadom na to, že mu nie je vyplácaný prostredníctvom zamestnávateľa navrhujeme doplniť ustanovenia resp. vyriešiť vzťah, oznamovaciu povinnosť okresného úradu - vyplácateľa rodičovského príspevku o povinnosť informovať zamestnávateľa o začatí (prerušení), ukončení vyplácania rodičovského príspevku

	
O	
N	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie odseku 2 bezpredmetnou.		
Zbor väzenskej a justičnej stráže	V § 3 ods. 3 návrhu zákona požadujeme vložiť za doterajšie písmeno h) text nasledujúceho znenia:
„i) je osoba vo výkone väzby alebo vo výkone trestu odňatia slobody, ak nie je poistencom verejného zdravotného poistenia podľa predchádzajúcich ustanovení.“.
V § 4 ods. 2 návrhu zákona požadujeme vložiť za doterajšie písmeno h) text nasledujúceho znenia:
„i) § 3 ods. 3 písm. i), dňom nástupu do výkonu väzby alebo dňom nástupu do výkonu trestu odňatia slobody.“.
V § 5 ods. 2 návrhu zákona požadujeme vložiť za doterajšie písmeno h) text nasledujúceho znenia:
„i) § 3 ods. 3 písm. i), dňom ukončenia výkonu väzby alebo dňom ukončenia výkonu trestu odňatia slobody.“.
	Z

	A	Dopracované.

	V § 8 ods. 3 za písmeno f) návrhu zákona žiadame vložiť nové písmeno g) a poznámky pod čiarou číslo 33a, 33b a 33c s nasledujúcim textom:
„g) osoby vo výkone väzby33a) a osoby vo výkone trestu odňatia slobody33b), ak sú zaradené do práce, s výnimkou osôb vo výkone trestu odňatia slobody zaradených na výkon iných prospešných prác33c),“.
Poznámky pod čiarou číslo 33a, 33b a 33c znejú:
„33a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 156/1993 Z.z. o výkone väzby v znení zákona č. 451/2002 Z.z..
33b) Zákon č. 59/1965 Zb. o výkone trestu odňatia slobody v znení neskorších predpisov.
33c) § 29a ods. 3 zákona č. 59/1965 Zb. o výkone trestu odňatia slobody v znení zákona č. 451/2002 Z.z..“.

	
Z	
A	
Doplnené.		
	V § 8 ods. 6 písm. b) návrhu zákona požadujeme vložiť za druhé slovo „zabezpečenia“ text „policajtov a“.

Odôvodnenie:
Dávky výsluhového zabezpečenia sú nielen vojakom, ale aj policajtom priznávané podľa zákona č. 328/2002 Z.z. o sociálnom zabezpečení policajtov a vojakov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

	Z	A	Doplnené.		
	V § 8 ods. 6 písm. j) návrhu zákona požadujeme nahradiť novým znením, ktoré znie:
„j) osoby vo výkone väzby33a) a osoby vo výkone trestu odňatia slobody33b), ak nie sú zamestnancami podľa ods.3 písm. g),“. (písm. g/ podľa nášho návrhu v bode 8).

	Z	A	Upresnené.		
	Znenie § 10 ods. 1 návrhu zákona vychádzajúce z  platného zákona č. 273/1994 Z.z. v znení neskorších predpisov pokladáme na základe poznatkov z doterajšej praxe za neúplne a nedostatočné. Je žiadúce ho určiť presnejšie. Ako príklad uvádzame doterajšie znenie § 138 ods. 1 zákona č. 413/2002 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Vzhľadom na skúsenosti spojené s nejednotnosťou v praxi, ktoré vznikali pri určovaní vymeriavacieho základu na zdravotné poistenie pri posudzovaní niektorých druhov príjmu (napr. odmeny pri pracovných a životných jubileách vyplácané v rozpočtovej sfére, náhrada mzdy plynúcej z neplatného skončenia pracovného pomeru, príspevky zo sociálneho fondu, zrážky na zdravotné poistenie z odmien z dohôd o pracovnej činnosti uzatvorených s poberateľmi výsluhových dôchodkov), požadujeme doplniť a taxatívne vymenovať všetky druhy príjmu, ktoré sa nezahŕňajú do vymeriavacieho základu zamestnanca. Ako vhodný príklad uvádzame doterajšie znenie § 138 ods. 2 zákona č. 413/2002 Z.z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Týmto návrhom by došlo k sprehľadneniu a zjednoteniu vymeriavacích základov na všetky druhy poistenia, čo by jednoznačne pomohlo pri praktickej aplikácii zákona.
.
	Z	A	Vymeriavací základ upravený vo väzbe na novú úpravu sociálneho poistenia a daní z príjmov.		
	V § 10 návrhu zákona požadujeme vložiť nový odsek 14 a poznámku pod čiarou číslo 58a s nasledujúcim textom:
„(14) Vymeriavacím základom u osôb vo výkone väzby33a) a u osôb vo výkone trestu odňatia slobody33b), ktoré sú zamestnancami podľa § 8 ods. 3 písm. g) (písm. g/ podľa nášho návrhu v bode 8) je dosiahnutá pracovná odmena týchto osôb v rozhodujúcom období podľa osobitného predpisu58a).“.
Poznámka pod čiarou číslo 58a znie:
„58a) § 2 ods. 1 nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 499/2002 Z.z. o výške pracovnej odmeny a o podmienkach jej poskytovania obvineným a odsúdeným, o výške peňažnej odmeny za výkon iných prospešných prác a o podmienkach jej poskytovania odsúdeným.“.
	Z	A	Doplnené.		
	V § 10 návrhu zákona požadujeme vložiť nový odsek 15, ktorý znie:
„(15) Vymeriavací základ sa zaokrúhľuje na celé koruny nahor.“.
	Z	A	Doplnené.		
	V § 21 ods. 4 návrhu zákona požadujeme slovo „väzbe“ nahradiť textom „výkone väzby“.
	Z	A	Vzhľadom na vypustenie ustanovenia sa pripomienka stala bezpredmetnou.		
	V § 23 ods. 1 návrhu zákona požadujeme vypustiť slová „Zboru väzenskej a justičnej stráže“ vrátane bodky na konci vety a vložiť na konci vety slová „na výkon väzby alebo ústav na výkon trestu odňatia slobody“. Súčasne požadujeme vložiť za prvú vetu novú vetu a poznámku pod čiarou číslo 58b, ktorá znie:
„Spôsob a formu plnenia oznamovacej povinnosti dohodne úrad pre dohľad nad vykonávaním zdravotného poistenia zriadený podľa osobitného predpisu58b) s vecne príslušným orgánom Zboru väzenskej a justičnej stráže.“.
Poznámka pod čiarou číslo 58b znie:
„58b) § 2 ods. 1 zákona č. ...../2003 o zdravotných poisťovniach a o dohľade nad zdravotnou starostlivosťou.“.

	Z	A	Doplnené.	Terajší § 21.	
	Obsah § 7 ods. 2 písm. d) návrhu zákona považujeme v praxi vo vzťahu ku každému poistencovi za problematický.
	O	A	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovenia bezpredmetnou.		
	V § 8 ods. 2 písm. a) návrhu zákona požadujeme vložiť za slovo „vzťahu“ odvolávku pod čiarou číslom 30, ktorá je prvýkrát uvedená až v ods. 3 písm. b).
	O	A	Odkazy a poznámky pod čiarou boli upravené v súlade s legislatívno-technickými pokynmi.		
	V § 8 ods. 2 písm. c) návrhu zákona žiadame vložiť za slovo „predpisu“ odvolávku pod číslom 28 a v poznámke pod čiarou číslo 28 za slovo „zákonov“ doplniť text „v znení neskorších predpisov“.
	O	A	Odkazy a poznámky pod čiarou boli upravené v súlade s legislatívno-technickými pokynmi.		
	V § 8 ods. 6 a písm. o) ods. 8 návrhu zákona odporúčame vložiť za slovo „predpisu“ príslušné odvolávky na poznámky pod čiarou.

	O	A	Odkazy a poznámky pod čiarou boli upravené v súlade s legislatívno-technickými pokynmi.		
	V návrhu zákona sa vyskytuje viacero legislatívno-technických chýb, predovšetkým v poznámkach pod čiarou, napríklad v poznámke č. 36, 38, 39, 41, 43, 47, kde je uvedený nesprávny názov zákona a v § 8 ods. 6 písm. k) návrhu zákona je duplicitný text.
	O	A	Odkazy a poznámky pod čiarou boli upravené v súlade s legislatívno-technickými pokynmi.		
Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR

Asociácia súkromných lekárov SR	1.	Navrhujeme predložiť zákon o zdravotnom poistení na pripomienkové konanie a schvaľovanie spolu so zákonom o Liečebnom poriadku. 
	Z	A	Zákony budú v ďalšom legislatívnom procese prerokúvané spolu.

	zhodné pripomienky	
	2.	Doplniť zákon o ustanovenia, ktoré definujú princípy a hranice všeobecnej solidarity a rozsah (typ) zdravotnej starostlivosti poskytovanej na základe tejto solidarity. Bez vyriešenia tejto otázky považujeme za vhodné znížiť poistné a objem zdravotnej starostlivosti vo verejnom zdravotnom poistení s primeraným otvorením možností individuálneho poistenia. 
	Z

	A

	Solidarita bude vyjadrená rovnosťou na výbere zdrojov (podľa schopností platiť) a na strane použitia podľa potrieb. 

Nulové prerozdelenie motivuje k selekcii platiteľov na výbere (zbieranie smotany). Stopercentné prerozdelenie motivuje k selekcii pacientov na nákupe služieb.
Vybalansovanie týchto dvoch protichodných tendencií pri dodržaní podmienky univerzality systému a naplnenia princípu solidarity a rovnosti v prístupe k zdravotnej starostlivosti je mimoriadne ťažké.

Táto rovnica bude definitívne vyriešená až jednoznačným vymedzením, aký rozsah služieb je možné poskytnúť v základnom balíku. Ten bude definovaný z zákone o Liečebnom poriadku.
		
	3.	Definovať v zákone obsah pojmov „nevyhnutná zdravotná starostlivosť“ a „neodkladná zdravotná starostlivosť“.
	Z	A	Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ je použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).		
	4.	Zmeniť spôsob stanovovania sadzby poistného z fixnej na sadzbu stanovenú rozpätím. 
 	Z	N	Stanovenie kĺzavej sadzby by nabúralo systém solidarity a taktiež systém prerozdelenia. Na korekciu krytia nepoistiteľného rizika existuje druhá strana rovnice: Liečebný poriadok a ponuková stránka systému, v ktorej vidíme priestor na minimálne 30 percentné úspory bez toho aby bola ohrozená doterajšia dostupnosť a kvalita zdravotnej starostlivosti.
		
	5.	Odporúčame zaviesť platenie poistného za zamestnancov v rovnakom pomere. V zákonom navrhovanej sadzbe zamestnanec aj zamestnávateľ platia poistné v sume 6,5%.

	Z	N	Z hľadiska ceny práce je jedno, kto platí poistné. Navrhovaná zmena (na rovnaké platenie zamestnanca a zamestnávateľa)je len kozmetickou úpravou, ktorá nemení základné princípy zdravotného poistenia.
Zdanie bezplatnej zdravotnej starostlivosti vytvárajú nulové hraničné náklady – náklady spojené s bodom doručenia zdravotnej starostlivosti, teda u lekára a nemocnice a pod.
Toto zdanie už čiastočne eliminuje zavedenie poplatkov v zdravotníctve.
		
	6.	Ponechať doterajšiu maximálnu výšku základu na výpočet poistného.
Zvýšenie navrhované v zákone by znamenalo maximálne ročné platby poistného pre zamestnávateľa v sume 72 tis. Sk oproti bežnému poistnému z priemernej mzdy 14 tis. Sk. Tento rozdiel neodôvodňujú ani problémy vo financovaní ani princíp solidarity.
	Z	C	Maximálny vymeriavací základ bude 36-násobok priemernej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok. Súčasne bol dopracovaný inštitút ročného zúčtovania odvodov.
		
	7.	Zosúladiť vymeriavace základy a sadzby na určenie poistného pre všetkých platiteľov tak, aby vyjadrovali rovnakú mieru solidarity v povinnom zdravotnom poistení. 
	Z	C	Štát bude platiť zo zákona 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy. 
		
	8.	Navrhujeme stanoviť jednotný minimálny vymeriavací základ na určenie poistného pre všetkých platiteľov poistného, a to vo výške minimálnej mzdy. 
	Z	C	Minimálny vymeriavací základ bude pre všetkých rovnaký vo výške 12-násobok minimálnej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok. 		
	Vznik zmluvného vzťahu medzi poistencom a zdravotnou poisťovňou upraviť tak, aby bol prakticky realizovateľný bez neprimeraných administratívnych nárokov. 	Z	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	Vynechať ustanovenia v § 19 zákona, o prirážke k poistnému vo výške 10% vymeriavaceho základu v prípade zistenia nevyhovujúcich podmienok bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, alebo uplatniť jednotný postup prirážky k poistnému u osôb ohrozujúcich vlastné zdravie.	Z	A	Vypustené.		
	9.	V § 20 určiť povinnosti na stanovenie postupov diferenciácie výšky pokuty.
	Z	A	Povinnosti a pokuty dopracované.		
	10.	Doplniť v zákone právo platiteľa poistného (§ 24) a poistenca    (§ 21) podieľať sa na kontrole používania fondov verejného zdravotného poistenia.
	Z	N	Navrhovaná dikcia toto dostatočne rieši. Každému poistencovi, ktorý o to požiada, zdravotná poisťovňa musí poslať výpis z tzv. karty poistenca, kde bude zoznam všetkých výkonov za dané časové obdobie.
		
	11.	Dopracovať časť zákona o individuálnom poistení, vrátane doplnenia dôvodovej správy o vzťah individuálneho poistenia k daňovým povinnostiam. V súčasnom spracovaní obsah nezodpovedá dôležitosti tohto typu zdravotného poistenia ani samotnému názvu, podľa ktorého má upravovať rozsah individuálneho poistenia.
	Z 	N	Podľa ministerstva financií by daňový systém mal byť jednoduchý a nemal by byť cez výnimky z pravidla komplikovaný odpočítateľnými položkami.
Zákon si nedáva ambíciu definovať rozsah individuálneho zdravotného poistenia. Z dikcie zákona vyplýva, že poisťuje všetky služby a výkony, ktoré sú nad rámec základného balíka, ktorý poisťuje verejné zdravotné poistenie.
		
	12.	Vymáhanie nezaplateného poistného riešiť v zmysle štandardných obchodných vzťahov a vynechať ustanovenia o zabezpečení platenia cestou Úradu pre dohľad nad zdravotným poistením (§15 ods.9).

	Z	N	Vzhľadom na to, že nové zdravotné poisťovne budú subjektami súkromného práva, je potrebné aby svoje pohľadávky mohli riešiť operatívne. Preto budú mať možnosť svoj nárok uplatniť na Úrade. Ten im umožní danú pohľadávku považovať za exekučný titul.
		
	13.	Pristúpiť k zásadnej zmene legislatívneho riešenia upravujúceho oblasť zdravotnej starostlivosti a zdravotného poistenia. V opačnom prípade považujeme za účelnejšie integrovať zdravotné poistenie do daňového systému.    
	Z	N	Stratégia reformy zdravotníctva je plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády.
		
Slovenský odborový zväz pracovníkov zdravotníctva a sociálnej oblasti	      K § 9 ods. 3, 4 návrhu  navrhujeme výšku poistného z vymeriavacieho základu u zamestnanca 3 % a u zamestnávateľa 10 %, spolu 13 %; 
	O

	N

	Bude 10 % u zamestnávateľa a 4 % u zamestnanca.

	    K § 9 ods. 8 návrhu  navrhujeme definovať výšku platby (13 %) štátu z vymeriavacieho základu, bez určenia v zákone o štátnom rozpočte a to v nadväznosti najmenej na minimálnu mzdu;
 
	O	C	Bude 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy v hospodárstve.		
	     K § 12, 13 návrhu  formálna chyba. Názov obidvoch paragrafov je  Platenie poistného.
	O	A	Opravené.		
Asociácia dodávateľov liekov a zdravotníckych pomôcok	K § 6
odsek (3)
Po ukončení druhej vety za slovom „poisťovňou“ vložiť ďalšiu vetu, ktorá znie „Zdravotná poisťovňa môže pri uzavieraní zmluvy o zdravotnom poistení od poistenca verejného zdravotného poistenia žiadať, aby formou čestného prehlásenia vyhlásil, že nemá uzavretú zmluvu o verejnom zdravotnom poistení s inou zdravotnou poisťovňou.“   
	O	C	Inštitút zmluvy bol vypustený. Ak poistenec podá prihlášku súčasne aj v inej zdravotnej poisťovni, ide o dôvod na odmietnutie prihlášky. Informovanosť zdravotných poisťovní je zabezpečená vzájomnou oznamovacou povinnosťou, ako aj uverejňovaním zoznamu osôb – žiadateľov o potvrdenie prihlášky na internete.
		
	K § 7
odsek (2) 
Za písmenom g) namiesto pôvodného textu  „dobu na ktorú s zmluva uzaviera“ vložiť nový text označený ako g), ktorý znie 
g) „O zmenách v rozsahu zdravotného poistenia priebežne informovať poistencov prostredníctvom verejného informačnom prostriedku poisťovne“. 
Pôvodné písmeno g) analogicky preznačiť na písmeno h). Jeho znenie „dobu, na ktorú s zmluva uzaviera“ ostáva nezmenené, je potrebné  opraviť pisárske a gramatické chyby, za slovom „dobu“ vložiť čiarku „ , “ a písmeno „s“ doplniť na slovo „sa“.
	O	C	Upravená oznamovacia povinnosť (§ 23).		
	K § 17
odsek 1

Na konci vety za slovom „nástupcovi“ vložiť slová „spolu s príslušnými úrokmi za zistený čas“.
	
O	
N	
Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na zavedenie ročného zúčtovania (§ 17). 
		
	K § 18
odsek 1
druhý riadok
za slovom „splatnosti“ na konci vety vložiť novú časť vety, ktorá znie „rovnaká doba platí na uplatnenie aj pre platiteľa“. 
	
O	
A	
Rovnaká lehota na vymáhanie poistného a vrátenie preplatku poistného (tri roky).	
Terajší § 19 ods. 2 a 3.	
	K § 21
odsek (1)

písmeno e)
za slovom „starostlivosti“ vložiť slová “prostredníctvom Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou“

O	

N	

Nadbytočné. Každý subjekt má právo sám kontrolovať – aj poistenec, aj Úrad.
		
	K § 28
odsek (3)

Na konci odseku, za poslednou vetou  doplniť odsek o ďalšiu vetu, ktorá znie „Vo verejnom informačnom prostriedku poisťovne priebežne informovať poistencov o nových možnostiach v poistných podmienkach“.

Zdôvodnenie
Nakoľko poistné podmienky zdravotných poisťovní sa môžu v súlade so všeobecnými právnymi predpismi priebežne meniť, je potrebné zabezpečiť mechanizmus oboznamovania poistencov. 

O	

N	

Je nad rámec zákona. Poisťovne to sami vyriešia. Koniec koncov, jedná o individuálne súkromné poistenie, kde platia zákony trhu.
		
Slovenská lekárska komora	k § 6, odst. 2. Podľa dikcie môže byť občan SR aj nepoistený? 
	Z	N	Ustanovenie nerieši nepoistenú osobu.		
	K § 7, odst. 2d a 2e: v praxi je nerealizovateľný
	Z	A	Vypustené.		
	K § 8. Najzásadnejšia pripomienka. Zákon nerieši oddelenie poistného od štátneho rozpočtu. Ten niekoľko rokov platí menej za svojich poistencov ako títo spotrebúvajú. 	Z	A	Štát bude platiť 4 percentá z priemernej mzdy.
		
	K § 8, odst. 7. Prečo sa uvedené netýka aj ostatných,, zakladá sa nerovnosť poistencov štátu a ostatných poistencov.
	Z	N	Štát platí za  – „zraniteľné skupiny“ poistencov (nezaopatrené deti, dôchodcov) v rovnakej výške (princíp solidarity).
		
	K § 9: nie jasne stanovená horná hranica poistného u vyšších príjmových kategórií. 
	Z	A	Maximálny vymeriavací základ bude 36-násobok priemernej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok.

	K § 19, odst. 2. Uvedené je likvidačné
	Z	A	Ustanovenie vypustené.	Terajší § 16.	
	K § 20, odst. 1. Treba určiť, podľa čoho sa bude riadiť výška pokuty.	Z	A	Pokuty dopracované.
	Terajší § 24.	
	K § 22, odst. 1k. Poistenec má poznať zákon, tak ako ostatní občania, navrhujeme vypustiť slovo »na vyzvanie«. 

	Z	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovenia bezpredmetnou (účasť na preventívnych prehliadkach upravuje osobitný predpis).-		
	K §22  Uvažuje sa len o povinnostiach poistenca vo vzťahu k poisťovni. Návrh podľahol doterajšiemu zásadnému nedostatku: nerieši povinnosti poistenca vo vzťahu k zdravotníckemu zariadeniu, neuvádza žiadne sankcie voči poistencovi pri neplnení jeho povinností a neuvádza žiadne možnosti zdravotníckeho zariadenia uplatniť náhradu škody od poistenca, ak takúto spôsobí. Je to potrebné riešiť. Z
	Z	N	Nie je predmetom úpravy návrhu zákona.		
	K § 24b: zavádza sa povinnosť zasielať tie isté doklady duplicitne dvom inšitúciam. Je to zbytočná administratíva.
	Z	A	Duplicita bola odstránená.	Terajší § 22.	
	K § 24, odst. f2:opakovane sa spomína rodné číslo. Nebude vstupom do EU zrušené?
	Z	N	Rodné číslo nebude zrušené.		
Slovenská komora zubných lekárov	§ 2 ods.3 V súvislosti s poslednou novelou zákona 273 § 2, doplniť služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti
	O	A	Doplnené.		
	§ 6 ods. 1 Za slová „má právo“ zmeniť text na „úhradu poskytnutej zdravotnej starostlivosti.
	O	A	Upresnené v zmysle pripomienky.		
	§ 6 ods. 2 Za slová „má právo“ zmeniť text na „úhradu nevyhnutej, neodkladnej zdravotnej starostlivosti“.
	O	A	Pozri vyhodnotenie vyššie.		
	§ 7 prvý odsek preformulovať : na základe zmluvy o verejnom zdravotnom poistení je zdravotná poisťovňa povinná uhradiť poskytovateľovi zdravotníckej starostlivosti poskytnutú zdravotnú starostlivosť poistencovi z verejného zdravotného poistenia minimálne v rozsahu ustanovenom v osobitnom predpise 2)
Druhú vetu vypustiť, podľa nej by poisťovňa mala nárok na úhradu poistného až po poskytnutí zdravotnej starostlivosti.
	O	A	Vypustením ustanovenia.		
	§ 19 ods. 1 Vypustiť slovo „dvojnásobku“.
Zdôvodnenie : Jedná sa o nerovnoprávne postavenie platiteľa poistného a poisťovne.
Chýba odvolávka na osobitný predpis.

	O	A	Dvojnásobok vypustený a základná úroková sadzba upresnená.	Terajší § 16.	
	§ 22 ods (1) Doplniť písmeno r) v znení: „oznámiť zmenu zdravotnej poisťovne zdravotníckemu zariadeniu, s ktorým má dohodu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti“.
	O	N	Zmenu zdravotnej poisťovne zistí zdravotnícke zariadenie z preukazu poistenca, ktorým poistenec preukazuje nielen účasť na verejnom zdravotnom poistení, ale aj príslušnú zdravotnú poisťovňu.
		
	§ 26 ods. 11 Druhú vetu vypustiť a nahradiť : “Poplatok je príjmom prerozdeľovacej pokladne“.
	O	C	Poplatok je príjmom zdravotnej poisťovne, voči ktorej má záväzok.		
Slovenská lekárnická komora	§ 2, Pojem a druhy zdravotného poistenia
ods. 3)
D o p l n i ť   služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti
Z d ô v o d n e n i e :
V súvislosti s ostatnou novelou zákona NR SR č. 273/1994 Z.z.
	O	A	Doplnené.

		
	§ 6, Zmluva o verejnom zdravotnom poistení. ods. 1)
D o p l n i ť do textu úhradu, tj .upraviť znenie ods. nasledovne:
(1) Poistenec verejného zdravotného poistenia má právo na úhradu poskytnutej zdravotnej starostlivosti a zdravotníckych pomôcok v rozsahu ustanovenom osobitným zákonom,2) ak má so zdravotnou poisťovňou uzavretú zmluvu o verejnom zdravotnom poistení.
	O	C	Právo na úhradu doplnené.

	Terajší § 7.	
	§ 6, Zmluva o verejnom zdravotnom poistení
ods. 2)
Z m e n i ť  znenie textu nasledovne:
(2) Poistenec, ktorý neuzavrie zmluvu o verejnom zdravotnom poistení má právo  na úhradu  nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti. 
	O	C	Právo na úhradu doplnené.

	Terajší § 7.	
	§ 7
ods. 1
P r e f o r m u l o v a ť znenie prvej vety odseku nasledovne :
(1) Na základe zmluvy o verejnom zdravotnom poistení je zdravotná poisťovňa povinná uhradiť poskytovateľovi zdravotníckej starostlivosti poskytnutú zdravotnú starostlivosť poistencovi z verejného zdravotného poistenia minimálne v rozsahu ustanovenom v osobitnom predpise 2)
V y p u s t i ť druhú vetu odseku.

O	

C	

Ustanovenie preformulované.	

Terajší § 7.	
	§ 19, Úroky z omeškania a prirážka k poistnému, ods. 1)
V y p u s t i ť  slovo dvojnásobku.
Z d ô v o d n e n i e :
Jedná sa o nerovnoprávne postavenie platiteľa poistného a poisťovne. Chýba odvolávka na osobitný predpis.
	O	A	Dvojnásobok vypustený a základná úroková sadzba upresnená.	Terajší § 16.	
	§ 22 D o p l n i ť  nový ods. písm. r, nasledovného znenia:
r) oznámiť zmenu zdravotnej poisťovne zdravotníckemu zariadeniu, s ktorým má dohodu   o poskytovaní zdravotnej starostlivosti.	O	N	Zmenu zdravotnej poisťovne zistí zdravotnícke zariadenie z preukazu poistenca, ktorým poistenec preukazuje nielen účasť na verejnom zdravotnom poistení, ale aj príslušnú zdravotnú poisťovňu.
		
	§ 22
ods. 1)
písm. o)

D o p l n i ť  slovo bezodkladne, tj. nasledovné znenie: 
o) pri zmene zdravotnej poisťovne a zániku verejného zdravotného poistenia bezodkladne vrátiť preukaz poistenca tej zdravotnej poisťovni, ktorá ho vydala

O	

A	

Doplnené.		
	§ 26
ods. 11
V y p u s t i ť druhú vetu vypustiť a  n a h r a d i ť  nasledovným znením
Poplatok je príjmom prerozdeľovacej pokladne.
Z d ô v o d n e n i e :
Zabránenie možnej motivácie pracovníkov úradu zabezpečovať finančné prostriedky pre chod úradu. Finančné prostriedky sa využijú na skvalitnenie zdravotníckej starostlivosti.

O	

C	

Poplatok je príjmom zdravotnej poisťovne, voči ktorej má záväzok.		
	Zákon je účelový a bremeno financovania zdravotníctva štát prenáša na súkromný sektor - podnikateľov. Vyplýva to z § 9 ods. 8 a 9 návrhu zákona, podľa ktorých štát platí poistné za osoby uvedené v § 8 ods. 6 vo výške 13% z vymeriavacieho základu určeného zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok a orgán príslušný na výplatu peňažných dávok a Národný úrad práce platia poistné vo výške 13% z vymeriavacieho základu určeného zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rok, oproti tomu podľa § 10 ods. 12 návrhu zákona doterajší maximálny vymeriavací základ pre zamestnancov a samostatne zárobkovo činné osoby sa zvyšuje zo súčasných 32 000 Sk (§ 13 ods. 13 zákona č. 273/1994 Z.z.) na 111 400 Sk (5570 Sk*20). Takéto 3,48 násobné zvýšenie poistného je neúnosné a nie je vykompenzované ani čiastočným znížením percentuálneho zaťaženia zo súčasných 14% na navrhovaných 13%. Štát sa snaží opätovne sa vyhnúť svojim povinnostiam odvádzať poistné za svojich zamestnancov za rovnakých alebo podobných podmienok, ako súkromný sektor, a nestanovuje pre seba ani najnižší vymeriavací základ. Takáto ľubovôľa zo strany štátu nemôže byť akceptovaná v demokratickej spoločnosti.
	O	C	Maximálny vymeriavací základ bude 36-násobok priemernej mesačnej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok.

	Z legislatívnotechnického hľadiska nie je jednoznačné, že podľa § 10 ods. 12 návrhu zákona vymeriavací základ je najviac dvadsať násobok sumy minimálnej hodinovej mzdy (§ 1 písm. a) nar. vlády č. 514/2002 Z.z.) alebo dvadsať násobok minimálnej mesačnej mzdy (§ 1 písm. b) nar. vlády č. 514/2002 Z.z.).
	O	A	Upravené.		
	V návrhu zákona chýba povinnosť poistenca preukázať sa platným preukazom alebo iným dokladom osvedčujúcim existenciu zmluvy o verejnom zdravotnom poistení vo vzťahu k poskytovateľom zdravotnej starostlivosti. Bolo by účelné stanoviť presné pravidlá na overenie existencie zmluvy o verejnom zdravotnom poistení medzi poistencom a príslušnou zdravotnou poisťovňou pri vydávaní liekov a zdravotníckych pomôcok, pretože návrh zákona od doterajšej praxe týkajúcej sa podporného poistenia vo Všeobecnej zdravotnej poisťovni upúšťa. Povinnosť vydať lieky a zdravotnícke pomôcky by mala byť podmienená overením platnosti zmluvy o verejnom zdravotnom poistení príslušného poistenca. Register poistencov by mal byť kedykoľvek bezplatne prístupný verejným lekárňam.
	O	C	Inštitút zmluvy vypustený. Účasť na verejnom zdravotnom poistení sa preukazuje preukazom poistenca.		
	Podľa doterajšej zákonnej úpravy (§ 19 a § 58 zákona č. 273/1994 Z.z.) v prípade nezaplatenia poistného poisťovne boli oprávnené v správnom konaní platobným výmerom predpisovať poistné. V návrhu zákona by malo byť jednoznačne stanovené, že spory medzi zdravotnou poisťovňou a poistencom týkajúce sa platenia poistného rozhodujú súdy.
	O	N	Nie je predmetom úpravy tohto zákona, ale zákona o zdravotných poisťovniach a o dohľade nad zdravotnou starostlivosťou.		
Zväz kresťanských lekárov a zdravotníkov	Všeobecné pripomienky :
Považujeme za bezpodmienečne potrebné v prvom rade novelizovať najmä Zákon a liečebnom poriadku. Myslíme si, že iba presne definovaný a novelizovaný Liečebný poriadok  je dobrým základom k akejkoľvek reforme, pretože definovaný objem výkonov zároveň aj ukáže príslušný objem potrebných financií.  
	
O	
A	
Zákony sa predložia na ďalšie legislatívne konanie spoločne. 
		
	     Nie je nám jasný dôvod zníženia vymeriavacieho základu zo 14% na 13%, objem získaných prostriedkov na verejné zdravotné poistenie sa tým dosť zníži. V návrhu zákona nie sú obsiahnuté možné sankcie pre neplatiteľov verejného zdravotného poistenia. Ich zakotvenie v zákone by prinieslo vyššiu efektivitu výberu poistného. 
	O	A	Sadzba poistného zostane zachovaná (14 %). Poistenec, ktorý neplatí poistné, má nárok len na úhradu neodkladnej zdravotnej starostlivosti.		
	     Platba poistného za príslušné osoby štátom musí byť definovaná trvale, jej zmena musí byť definovaná, nemalo by to byť stanovené ad hoc pri schvaľovaní štátneho rozpočtu.
	O	A	Platba štátu bude 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy.

	     Máme za to, že treba uvažovať o prípadnom zrušení DPH za lieky, pretože to takisto zaťažuje rozpočet, v niektorých krajinách sa DPH pri liekoch neuplatňuje. 
	O	C	Na prijateľnom riešení, ktoré výrazne neovplyvní stabilitu verejných financií sa rokuje s MF.

	     Zavedenie individuálneho poistenia vítame ako pozitívny prvok v systéme. V tejto súvislosti navrhujeme uzákoniť, aby celoročná výška tohto druhu poistenia bola odpočítateľná položka z daňového priznania pre príslušný kalendárny rok – najviac do výšky 30000 Sk.
	O	N	Nie je predmetom úpravy návrhu zákona. Naviac tento podnet nie je v súlade s daňovou reformou, ktorá zo systémového hľadiska nepripúšťa žiadne výnimky pri tvorbe odpočítateľných položiek.
		
Spoločná zdravotná poisťovňa	Všeobecné pripomienky 

       V zásadne je možné súhlasiť s filozofiou navrhovaného zákona, ktorým sa zavádza verejné zdravotné poistenie ako povinné a individuálne zdravotné poistenie ako nepovinné. Opätovne však nesúhlasíme s princípom prerozdelenia tak, ako je navrhované. Pokiaľ by sme prijali názor, že zdravotné poisťovne budú akciovými spoločnosťami s cieľom tvoriť zisk, je navrhovaný systém prerozdelenia finančných zdrojov neprijateľný. Každá zdravotná poisťovňa by mala hospodáriť s vlastnými finančnými zdrojmi a solidarita by sa mala uplatňovať len v rámci danej poisťovne. K celému zákonu nie sú vyčíslené ekonomické dopady jeho zavedenia. Zákon nerieši odpisovanie nevymožiteľných pohľadávok.

O	

C

K niektorým pripomienkam pozri nižšie.

Ekonomické dopady tvoria súčasť materiálu.
		
	K § 1  
   Navrhujeme vypustiť písm. b) z dôvodu, že pokiaľ majú byť zdravotné poisťovne akciovými spoločnosťami s cieľom tvoriť zisk a vytvárať konkurenčné prostredie, je neprijateľný systém prerozdelenia finančných zdrojov. Každá zdravotná  poisťovňa by mala hospodáriť s vlastnými finančnými zdrojmi a solidarita by sa mala uplatňovať len v rámci danej poisťovne.	Z	N	Solidarita bude vyjadrená rovnosťou na výbere zdrojov (podľa schopností platiť) a na strane použitia podľa potrieb. 
Nulové prerozdelenie motivuje k selekcii platiteľov na výbere (zbieranie smotany). Sto percentné prerozdelenie motivuje k selekcii pacientov na nákupe služieb.
Akceptovanie Vášho návrhu by výrazným spôsobom narušilo princíp univerzality systému a naplnenia princípu solidarity a rovnosti v prístupe k zdravotnej starostlivosti.		
	K § 3 ods. 2
Navrhujeme ponechať doterajší osobný rozsah  zdravotného poistenia a viazať ho naďalej na trvalý pobyt a nie na občianstvo. Súčasne odporúčame, aby každý občan, ktorý má trvalý alebo obdobný pobyt na území SR mal povinnosť byť povinne zdravotne poistený na území SR.

	
Z	
A	
Upravené v zmysle pripomienky.		
	K § 7  ods.2 písm. d) a e)
Uvádzať celé zoznamy poskytovateľov zdravotnej starostlivosti znamená pre zdravotnú poisťovňu zvýšené finančné náklady a značný rozsah zmluvy. Náklady budú odčerpávať prostriedky na zdravotnú starostlivosť. SZP má v súčasnosti uzatvorené zmluvy s viac ako  s 9000 poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti.
	
Z	
A	
Vypustené.		
	K § 9 ods. 2
Navrhujeme ponechať 14% z určeného vymeriavacieho základu, nakoľko ani pri súčasnej výške nie je dostatok prostriedkov na financovanie zdravotnej starostlivosti.
	
Z	
A	
Upravené na 14 %.

	K § 9 ods. 8, 9 a 11
Opätovne sa ponecháva možnosť štátu neodvádzať poistné za poistencov, za ktorých platí štát a orgány príslušné na výplatu peňažných dávok a NÚP v plnej výške. Trváme na tom, aby príslušné orgány  odvádzali príslušné percentá z minimálnej mzdy platnej v čase odvodu poistného. Uvedené ustanovenie dáva do nerovnoprávneho postavenia poistencov rôznych kategórií. 
	
Z	
A	
Upravené na  4 %  priemernej mesačnej mzdy.
		
	K § 10 ods. 1 písm. c)
Navrhujeme doplniť náhradu mzdy pri neplatnom rozviazaní pracovného pomeru, náhrada služobného platu podľa osobitného predpisu, príplatok k nemocenskému podľa osobitného predpisu a príplatok k podpore pri ošetrovaní člena rodiny
	
Z	
N	
Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na zavedenie ročného zúčtovania.		
	K § 15 ods. 6 až 8
Navrhujeme, aby uvedení platitelia poistného poukazovali poistné za poistencov príslušnej zdravotnej poisťovni.	
Z	
A	
Doplnené v zmysle pripomienky.
		
	K § 15 ods. 9
Navrhujeme kontrolnú činnosť a vymáhanie dlžného poistného ponechať zdravotnej poisťovni.
Takto definovaná kontrolná činnosť nemotivuje zdravotné poisťovne k zvyšovaniu výberu poistného. ( Kontrolu u platiteľov poistného bude vykonávať „Úrad“?) Opätovne konštatujeme, že ide o značný nárast byrokracie – odovzdávanie dokladov „Úradu“ potrebných pre vykonanie kontroly u platiteľov ( mesačné výkazy, prijaté platby atď.)

Z	
C	
Úprava bola zjednodušená. Dlžné poistné môže vymáhať len verejnoprávna inštitúcia. Motiváciou zdravotných poisťovní na výber poistného bude zavedený mechanizmus prerozdeľovania poistného.		
	K § 16 ods. 2
Z uvedeného ustanovenia nevyplýva prečo musí zdravotná poisťovňa informovať o danej skutočnosti „Úrad“. ( Opäť ide o byrokraciu – ak by bola kontrolná činnosť u platiteľov poistného vykonávaná zdravotnou poisťovňou, zjednoduší sa celý postup).
	
Z	
C	
Pozri vyhodnotenie vyššie. Informovanosť úradu je potrebná pre konanie vo veci.		
	K § 20 ods. 1 a 2
Navrhujeme, aby zdravotná poisťovňa bola oprávnená ukladať pokuty a tieto boli príjmom poisťovne. Tým sa finančné prostriedky opätovne dostanú do systému zdravotného poistenia.

Z	
N	
Pokuty budú príjmom štátneho rozpočtu..
		
	K § 22 ods. 1 písm. f)
Odporúčame uvedené ustanovenie preformulovať tak, aby uvedenú skutočnosť oznamoval úrad, ktorý eviduje poistenca. Z doterajšej praxe je zrejmé, že poistenci o tejto povinnosti nevedia.

Z	
N	
Ide o skutočnosti, ktoré sú známe len poistencovi, prípadne zamestnávateľovi.		
	K § 24 písm. b)
Z uvedeného znenia vyplýva, že zdravotná poisťovňa bude slúžiť iba na evidovanie predpisov a platieb platiteľa poistného bez akýchkoľvek ďalších právomocí. 

	
Z	
N	
Kompetencie zdravotných poisťovní bude riešiť zákon o zdravotných poisťovniach.		
	K § 25
Navrhujeme zrušiť celý systém prerozdelenia. Viď pripomienku k § 1. Ak by uvedené ustanovenie platilo je potrebné ho doplniť ako sa bude postupovať pri prerozdeľovaní predpísaného poistného, ak skutočne zaplatené poistné bude nižšie ako predpísané poistné. Súčasne nie je zrejmé ako sa bude prerozdeľovať „dobeh“ poistného.
	
Z	
N	
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	K § 26 ods. 5
Prax dokázala, že poisťovňa s najväčším počtom poistencov má najväčšiu váhu pri výpočte indexov rizika nákladov podľa veku. Pre výpočet indexu rizika nákladov je potrebné vypracovať jednoznačnú metodiku na úrovni MZ SR a použiť iné kritériá ako výpočet podľa výstupov z informačných systémov zdravotných poisťovní a súčasne ich objektivizovať.
	
Z	
N	
Jediný kto má údaje o nákladoch sú ZP, preto aj prerozdelenie musí vychádzať z ich údajov.

	K § 27 
Navrhujeme zmeniť slová „ s poisťovňou“  za slová „ so zdravotnou poisťovňou“.
Navrhujeme, aby individuálne zdravotné poistenie  vykonávali a zmluvy o individuálnom poistení uzatvárali  zdravotné poisťovne vykonávajúce verejné zdravotné poistenie. Pri koncipovaní postavenia zdravotnej poisťovne ako podnikateľského subjektu by malo byť logické, aby aj zdravotná poisťovňa mala umožnené podnikať v tejto oblasti. Navrhovaná úprava je aj v rozpore s § 3 ods. 6 navrhovaného zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou, podľa ktorého zdravotná poisťovňa nesmie vykonávať inú činnosť ako zdravotné poistenie a zdravotných poistením podľa § 2 ods. 2 navrhovaného zákona o zdravotnom poistení je verejné a individuálne zdravotné poistenie. Je potrebné podmieniť vykonávanie individuálneho zdravotného poistenia vykonávaním verejného zdravotného poistenia.	
Z

N	
Verejné zdravotné poistenie budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
Individuálne zdravotné poistenie budú vykonávať poisťovne, ktoré dostali licenciu od Úradu pre finančný trh.
Ak zdravotná poisťovňa dostane po splnení podmienok licenciu na individuálne zdravotné poistenie, tak ho bez obmedzení môže poskytovať.		
	K § 29 ods. 1
V poslednej vete odporúčame slová „zmluvné strany si môžu dohodnúť, že “ nahradiť slovami „poisťovňa rozhodne kedy“.  O dôvodoch preskúmať zdravotný stav poistenca by mala rozhodnúť poisťovňa – nemalo by to byť vecou dohody poisťovne a poistenca.
	
Z	
N	
Keďže ide o individuálne a dobrovoľné poistenie založené na individuálnom ocenení rizika, túto požiadavku si môže uplatniť samotná poisťovňa. Nie je to nutné ukotviť v zákone.

	K § 2 ods. 4 písm. b)
Navrhujeme text upraviť...“, ktorí nemusia byť poistencami verejného zdravotného poistenia“
	
O	
N	
Verejné zdravotné poistenie je povinné pre taxatívne vymedzený okruh osôb. Definícia poistenca vyplýva z návrhu zákona.
		
	K § 3 ods.3 
Navrhujeme doplniť písm. i) tohto znenia :  rodinný príslušník osoby uvedenej v § 3 ods. 2 písm. b) alebo  osoby uvedenej v § 3 ods. 3 písm. b).	
O	
N	
Pripomienka nie je odôvodnená.
		
	K 4, 6 a 7
Z uvedených ustanovení nie je zrejmé, že verejné zdravotné poistenie je povinné tak, ako sa uvádza v predkladacej správe.
	
O	
A	
Inštitút zmluvy vypustený.
		
	K § 7 ods. 2 písm. b)
Žiadame doplniť do tohto ustanovenia konkrétne údaje o poistencovi ( meno, priezvisko, adresa, rodné číslo atď.)
	
O	
N	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie zmluvy bezpredmetnou.		
	K § 7 ods. 2 písm. c)
Uvedené ustanovenie navrhujeme vypustiť ako nepraktické. V priebehu trvania zmluvy bude dochádzať , a to pravdepodobne často, k zmene subjektu platiteľa poistného. V praxi by to znamenalo pri každej zmene vypracovávať dodatok k zmluve, ktorý musia podpísať obidve strany, čo bude znamenať časovú a finančnú náročnosť. Odporúčame ponechať doterajšiu prax. Poistenec je povinný oznámiť všetky rozhodujúce skutočnosti zdravotnej poisťovni na tlačive určenom poisťovňou.
	O	A	Vypustené.

	K § 6 ods. 2
Je potrebné definovať nevyhnutnú a neodkladnú zdravotnú starostlivosť. Povinnosť uzatvoriť zmluvu ..... dieťa ?
	
O	
A	
Namiesto pojmu „akútna a neodkladná“ bude použitý pojem „neodkladná“. Tento termín bude definovaný v inom právnom predpise (zákon o zdravotnej starostlivosti).		
	K § 6 ods. 2 a § 7 ods. 1
Uvedené ustanovenie je potrebné dať do súladu so znením § 21 ods. 1 a 2. 
Ak zdravotná poisťovňa má nárok na poistné na verejné zdravotné poistenie iba na základe zmluvy o verejnom zdravotnom poistení, zo súčasne navrhovaného znenia týchto ustanovení vyplýva, že v prípade jednostranného vypovedania zmluvy zo strany poistenca a následného neoprávneného použitia preukazu poistenca (čo je i v súčasnosti bežné, keď poistenec neodovzdá preukaz) poisťovňa bude musieť uhradiť poskytovateľovi zdravotnej starostlivosti úhradu nákladov za poskytnutú zdravotnú starostlivosť. Voči tejto skupine poistencov absentuje  v celom znení navrhovaného zákona právo poisťovne na rigorózny postih. Súčasne žiadame, aby v takomto prípade náklady za poskytnutú zdravotnú starostlivosť uhrádzal „Úrad“, ktorý by si mohol vymáhať náhradu priamo od poistenca.
	
O	
C	
Ustanovenie boli zosúladené a upresnené.		
	K § 7 ods. 2 písm. g) 
Toto ustanovenie nie je v súlade s § 4 a 5 – vznik a zánik zdravotného poistenia. 	
O	
A	
Ustanovenie vypustené.
		
	K § 9 ods. 4
Odporúčame zmeniť text  „ z úhrnu vymeriavacích základov svojich zamestnancov“ na text 
„ z vymeriavacieho základu každého zamestnanca“.
	
O	
N	
To by predpokladalo individuálny účet pacienta aj na strane príjmu, čo je pri solidárnom systéme, v ktorom funguje prerozdelenie úplne zbytočné.
		
	K § 10 ods. 9
Znenie tohto ustanovenia je potrebné zosúladiť so znením ustanovenia § 15 zákona č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov – maximálna hranica príjmov pre použitie paušálnej dane je 2 mil. Sk.
	
O	
N	
Paušálna daň sa ruší novou úpravou zákona o daniach z príjmov.
		
	K § 10 ods. 12
Odporúčame, aby uvedené ustanovenie bolo vždy v súlade s príslušnými ustanoveniami zákona o zamestnanosti a zákona o sociálnom zabezpečení. Výrazne sa tým zníži náročnosť výpočtu odvodov zamestnávateľov do príslušných fondov.
	
O	
A	
Maximálny vymeriavací základ upravený na 36- násobok priemernej mesačnej mzdy a minimálny vymeriavací základ na 12-násobok minimálnej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok.

		
	K § 11 ods. 2
Trváme na jednoznačnom určení rozhodujúceho obdobia pre SZČO, ktorá platí paušálnu daň. Doterajšia prax zdravotných poisťovní je nejednotná.
	
O	
N	
Paušálna daň sa ruší novou úpravou zákona o daniach z príjmov.
		
	K § 12 ods. 1 písm. b)
Uvedené ustanovenie je v rozpore s o zákonom o zamestnanosti. Úrad práce eviduje SZČO do doby, kedy začne skutočne prevádzkovať živnosť. Dochádza k rozporu kto platí poistné či Úrad práce alebo SZČO.
	
O	
A	
Ustanovenie upresnené.
		
	K § 16 ods. 1
Navrhujeme, aby bol zákonom presne definovaný spôsob vykazovania poistného, nakoľko zdravotná poisťovňa je povinná viesť osobitný denník.
	
O	
C	
Jednotný spôsob vykazovania poisteného určí úrad.	
Terajší § 18.	
	K § 22 
Navrhujeme doplniť formu a obsah jednotlivých oznámení.
	
O	
N	
Ide o oznamovaciu povinnosť, ktorá nevyžaduje predpísanú formu.		
	K § 22 ods. 1 písm. n)
Z uvedeného textu nie je zrejmé ktorý poistenec a akým spôsobom vykoná ročné zúčtovanie odvodov ročného poistného na verejné zdravotné poistenie. Poistné sa platí podľa § 10 tohto zákona.
	
O	
A	
Mechanizmus ročného zúčtovania bol dopracovaný.
	
Terajší § 17.	
	K § 23 ods. 2 
Navrhujeme doplniť ...príslušnej zdravotnej poisťovni.
	
O	
C	
Ustanovenie upresnené.	
Terajší § 21.	
	K § 24  písm. h)
Navrhujeme doplniť ... príslušnej zdravotnej poisťovni.
	
O	
N	
Vzhľadom na vypustenie ustanovenia sa stala pripomienka bezpredmetnou.
		
	K § 26 ods. 11
Poplatok vo výške 0,2% je neúmerne vysoký. Navrhujeme upraviť vo výške úroku z omeškania podľa Obchodného zákonníka. Súčasne navrhujeme, aby úrok nebol príjmom úradu, ale príjmom napr. fondu, z ktorého by sa uhrádzali  náklady na určené typy zdravotnej starostlivosti.

O	
C	
Poplatok bude príjmom zdravotnej poisťovne. Výška poplatku pôsobí motivačne na plnenie povinnosti.		
	Zúčtovanie poistného v § 26 je potrebné upraviť tak, aby bolo jednotné so zúčtovaním štátu, t.j. jedenkrát ročne.  Takto sa správne zúčtuje zdravotným poisťovniam aj poistné  zaplatené štátom. Finančné toky budú prehľadnejšie.
	O	A	Ročné zúčtovanie upravené v zmysle pripomienky.		
	K § 30
Uvedené ustanovenie navrhujeme doplniť o ods. 7 tohto znenia : „ Osoby, ktoré sú ku dňu nadobudnutia účinnosti tohto zákona poistencami Všeobecnej zdravotnej poisťovne a Spoločnej zdravotnej poisťovne sa ku dňu transformácie týchto poisťovní na akciové spoločnosti stávajú poistencami týchto  zdravotných poisťovní.

	
O	
N	
Pripomienka sa nevzťahuje na § 30, ktorý upravuje individuálne zdravotné poistenie. 
Požiadavka nie je v súlade s návrhom zákona, ktorý umožňuje voľný výber zdravotnej poisťovne okrem taxatívne vymedzeného okruhu osôb uvedených v § 6 ods. 7 – týmto osobám môže príslušnú zdravotnú poisťovňu určiť služobný orgán alebo služobný úrad.		
VZP Dôvera	Všeobecné pripomienky :
Uzatvorenie zmluvy o zdravotnom poistení :

Zákon pri voľnejšom výklade dáva možnosť poistencovi neuzatvoriť zmluvu o verejnom zdravotnom poistení s tým, že potom má nárok iba na neodkladnú a nevyhnutnú zdravotnú starostlivosť. Tá jednak nie je jasne definovaná a pri voľnejšom výklade pod ňu môže spadať väčšina poskytovanej starostlivosti. Zákon navyše nerieši, kto bude hradiť neodkladnú starostlivosť tých, ktorí nebudú poistení?

Z

A	

Inštitút zmluvy vypustený.		
	V samotnej zmluve sú náležitosti, ktoré sú v prihláške, ktorú už dnes poistenec vypĺňa pri vzniku poistného vzťahu, ostatné požiadavky na zmluvu možno dať na internetovú stránku príslušnej zdravotnej poisťovne – ZP  (zoznam zmluvných partnerov, rozsah výkonov nad rámec verejného poistenia i spôsob informovania o závažných skutočnostiach či zmenách). Pri ponechaní navrhovaného znenia zákona by bolo potrebné vynaložiť sumu cca 688 mil. Sk ( ZP majú 8-10 tis. zmluvných partnerov, t.j. každá zmluva by mala cca 100 strán, počet poistencov 5,4 mil., náklady na tlač zmlúv 540 mil. Sk priame náklady – papier, tonery, amortizácia PC. Ďalších 130 mil. Sk je poštovné – 5,4 mil. doporučených listov s doručenkou á 24 Sk. Osobné náklady na pracovníkov predstavujú cca 18 mil. Sk, čas trvania tlače 540 mil. listov cca 3 mesiace pri zapojení 50 ks PC a 50 ks kopírovacích strojov denne 16 hodín).
	Z	A	Inštitút zmluvy vypustený.		
	Rozhodne nemožno súhlasiť s návrhom na zníženie percenta odvodov zo 14% na 13%. Pri dnešnom obrovskom deficite v zdravotníctve by to znamenalo ďalšie podstatné obmedzenie rozsahu poskytovanej zdravotnej starostlivosti a výpadok vo fondoch poistenia cca 4 mld. Sk. Tento sa chce kompenzovať zvýšením maximálnej hranice  odvodov na 12-násobok minimálnej mzdy, čo je v rozpore s oficiálnou finančnou politikou štátu, a aj extrémne prehnaná solidarita. Navrhujeme buď ponechať odvody vo výške 14% s tým, že pomer zamestnávateľ/zamestnanec bude 9:5, alebo ísť na 15% s pomerom 9/6.

	Z	A	Upravené na  14 %.

		
	Najviac kritizované ustanovenie zákona 273/94 , v ktorom štát stanovuje výšku odvodov štátu za „svojich“ poistencov vždy v zákone o štátnom rozpočte je prebraté aj do nového zákona, čo možno považovať za najväčšie sklamanie tohto zákona.

	Z	A	Platba štátu upravená na  3 % z priemernej mesačnej  mzdy.

	Podľa § 15 ods. 9 si poisťovňa uplatňuje nárok na poistné voči platiteľovi na úrade, pričom vôbec nie je v návrhu zákona špecifikované, čo bude ďalej. Bude vymáhať úrad? Toto je predsa prvoradá povinnosť poisťovne. Taktiež písomné oznámenie úradu, že platiteľ nepredložil doklady na zistenie správnej výšky poistného – pre aký účel? Má to slúžiť iba k tomu, aby úrad udeľoval pokuty (§20), ktoré vylepšujú jeho rozpočet, alebo bude sám konať?

	Z	N	Ide o podnet na začatie konania úradu podľa návrhu zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou.
		
	Do preukazu poistenca, pokiaľ sa neprejde na čipové karty (náklady cca 1 mld.Sk) nie je vhodné vkladať údaje o zdravotnom stave poistenca. Navyše tieto údaje má do preukazu (ktorý vydáva poisťovňa) zapisovať lekár. Preukaz v súčasnej podobe plní inú úlohu a jeho veľkosť a tvar je v súčasnosti vyhovujúci.

	Z	A	Akceptované.
		
	Prerozdeľovanie predpísaného poistného namiesto skutočne zaplateného poistného je v praxi ťažko realizovateľné a vo svojej podstate aj nespravodlivé. Nikde na svete neexistuje 100% výber poistného a preto sa vždy budú prerozdeľovať neexistujúce peniaze. Navyše 100% prerozdelenie vracia tento zákon dozadu do bezbrehej solidarity a demotivuje poisťovne vyberať poistné.
	Z	A	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.		
	Vytvorenie „prerozdeľovacej pokladne“ je evidentne nadbytočný prvok. Celé prerozdelenie dnes vykonáva jedna pracovníčka vo VšZP a k spokojnosti všetkých zdravotných poisťovní, takže niet najmenšieho dôvodu na tom nič meniť.	Z	A	Vypustené.		
	Individuálne zdravotné poistenie sa týmto zákonom zveruje do rúk iba komerčným poisťovniam a zdravotné poisťovne sú z neho vylúčené, čo odporuje predošlým reformným vyhláseniam. V § 28 chýba zmienka o tom, či a kto schvaľuje poistné podmienky, ktoré sú súčasťou zmluvy.
	Z	A	Verejné zdravotné poistenie budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
Individuálne zdravotné poistenie budú vykonávať poisťovne, ktoré dostali licenciu od Úradu pre finančný trh.
Ak zdravotná poisťovňa dostane po splnení podmienok licenciu na individuálne zdravotné poistenie, tak ho bez obmedzení môže poskytovať.
		
	V § 6 navrhujeme nahradiť povinnosť uzatvorenia zmluvy povinnosťou prihlásiť sa do zdravotnej poisťovne (v prihláške budú uvedené náležitosti potrebné na identifikáciu ako ich požaduje predložený zákon) s tým, že niektoré podmienky, ktoré mali byť súčasťou zmluvy by poisťovňa povinne zverejnila na svojej internetovej stránke – predovšetkým poistné podmienky, kde by bol uvedený rozsah poskytovanej zdravotnej starostlivosti, ktorý je krytý z verejného poistenia (odvolanie sa na Liečebný poriadok a poskytované služby nad jeho rámec), ďalej zoznam zmluvných partnerov zdravotnej poisťovne, spôsob informovania poistencov o zmenách a pod. 	Z	A	Inštitút zmluvy vypustený – vyžaduje sa prihláška na verejné zdravotné poistenie.

		
	V § 9 ods. 2 navrhujeme zmenu výšky poistného z 13 na 14%.
	Z	A	Upravené na 14 %.
		
	V § 9 ods. 3 navrhujeme zmenu zo 4 na 5%.
	Z	N	Upravené na  4 %.
		
	V § 9 ods. 5 navrhujeme zmenu zo 6,5 na 7%.
	Z	A	Upravené na 7 %.
		
	V § 9 ods. 8,9 a 11 – nie je zakotvený mechanizmus valorizácie platby štátu. Navrhujeme zakotviť do zákona pevný vymeriavací základ s valorizačným mechanizmom tak, aby štát nemohol svojvoľne zákonom o štátnom rozpočte hýbať poistným za 3/5 občanov. Toto najviac kritizované ustanovenie súčasného zákona zostalo v návrhu nezmenené, čo je ťažko pochopiteľné. 
	Z	A	Štát bude platiť 4 % z priemernej mesačnej mzdy.
		
	§ 25 ods.1 až 3 – navrhujeme zmenu „predpísaného poistného“ na „prijaté poistné“.
	Z	A	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
		
	V § 26 ods. 1 navrhujeme slová „..celkovú sumu predpísaného poistného“ nahradiť slovami „ .. 80% vybratého poistného“.
	Z	C	•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	V zákone je potrebné zdôrazniť, že verejné zdravotné poistenie je povinné. Navrhujeme v § 4 ods. 1 v upraviť prvú vetu nasledovne:
Verejné zdravotné poistenie je povinné pre každého štátneho občana SR, na ktorého sa vzťahuje ustanovenie……..
V tomto zmysle navrhujeme upraviť obdobne aj ďalšie odseky § 4.

	O	N	Dikcia zákona je dostatočná.

		
	Nejasné je ustanovenie § 15 ods. 9, podľa ktorého si ZP môže uplatniť nárok na neodvedené poistné na úrade. Úrad bude vymáhať?	O	N	ZP si uplatňuje na úrade jedine nárok na exekučný titul.
		
	V § 20 úrad ukladá pokuty platiteľom poistného – predsa nemá s platiteľmi žiadny zmluvný vzťah, tak ako môže udeľovať pokuty? Sme toho názoru, že celú kapitolu o úrade je potrebné hĺbkovo prepracovať (viď stanovisko k zákonu o zdravotných poisťovniach).
	O	N	Úrad je verejnoprávna inštitúcia, ktorá vykonáva dohľad nad verejným zdravotným poistením – ukladanie pokút patrí plne do jej kompetencie.

	§ 21 ods.2 – namiesto  slov „…pri uzavretí zmluvy… navrhujeme slová „… pri prihlásení sa do zdravotnej poisťovne podľa § 6…..“. Odsek 2 ukončiť slovami „.. vznik a zánik verejného zdravotného poistenia „ a ďalšiu časť vety a poslednú vetu odseku vypustiť.
	O	N	Pripomienka stratila opodstatnenie vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy.		
	V § 25 ods. 4 navrhujeme namiesto slov „..prerozdeľovacia pokladňa..“ vložiť slovo „úrad“. 
	O	A	Ustanovenie upresnené – nad prerozdeľovaním poistného bude dohliadať úrad.		
	V § 27 ods. 1 individuálne zdravotné poistenie možno uzatvoriť iba s komerčnou poisťovňou, čo je v nesúlade s proklamovanými zámermi reformy.

	O	N	Verejné zdravotné poistenie budú vykonávať zdravotné poisťovne na základe povolenia Úradu pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou.
Individuálne zdravotné poistenie budú vykonávať poisťovne, ktoré dostali licenciu od Úradu pre finančný trh.
Ak zdravotná poisťovňa dostane po splnení podmienok licenciu na individuálne zdravotné poistenie, tak ho bez obmedzení môže poskytovať.

Apollo – Chemická zdravotná poisťovňa	Všeobecné pripomienky
- predložené návrhy zákonov nie sú v súlade s Čl. 8 odsek 1 a 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR schválené uznesením vlády SR z 8. apríla 1997 č. 241  
	Z	N	Pripomienka nie je opodstatnená vzhľadom na to, že návrh zákona nespĺňa kritériá na vypracovanie legislatívneho zámeru uvedené v čl. 8 ods. 1 Legislatívnych pravidiel vlády SR.		
	- nedochádza súbežne k zmene  dôchodkového a daňového systému
	Z	N	Dochádza k zmene. Stretnutia reformných tímov sú pravidelne koordinované.

		
	-	financovanie zdravotného poistenia nie je oddelené od štátneho rozpočtu

	Z	A	Štát bude platiť 4 % z priemernej mesačnej mzdy.
		
	- neobsahuje ekonomický dopad (na poistencov, na zdravotné poisťovne a na  štátny rozpočet)
	Z	A	Kvantifikácia ekonomických dopadov je dopracovaná.
		
	- zvýšenie administratívnych nákladov cca 50 miliónov Sk 

- prípadná realizácia týchto zákonov odčerpá značné finančné prostriedky  z finančných zdrojov určených na zdravotnú starostlivosť

	Z	C	Inštitút  zmluvy vypustený.		
	- s predloženými návrhmi zákona mal byť predložený aj návrh zákona o Liečebnom poriadku 
	Z	A	V ďalšom legislatívnom procese sa návrhy zákonov predložia spoločne.		
	Navrhovaná právna úprava si kladie za cieľ upraviť zdravotné poistenie, ktoré najmä v oblasti verejného zdravotného poistenia nemôže na základe princípov trhu zabezpečiť konkurenciu medzi zdravotnými poisťovňami a medzi poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti. Ak je verejným zdravotným poistením zdravotné poistenie, na základe ktorého sa poskytuje poistencom verejného zdravotného poistenia zdravotná starostlivosť a zdravotnícke pomôcky v rozsahu stanovenom osobitným zákonom, potom každý z vyššie uvedených subjektov je povinný poskytovať rovnakú zdravotnú starostlivosť, alebo takúto starostlivosť poskytovať nesmie. Ináč by sa to malo kvalifikovať ako nezákonný postup. Pri porovnaní zákonného a nezákonného postupu nemožno hovoriť o konkurencii  na základe princípov trhu.
	Z	N	Vaša interpretácia zákona je založená na chybných predpokladoch. Konkurencia vzniká na nákupe služieb medzi nákupcom (zdravotná poisťovňa) a poskytovateľom. Nákupca bude nakupovať v rámci verejného zdravotného poistenia  skutočne ten istý balík. Záleží na nákupcovi, ako dokáže využiť tie nástroje, ktoré dostane k dispozícií (cenový výmer, selektívne nakupovanie, manažment pacienta) k vyššej efektívnosti a kvalite služieb.

Zákon nevytvára trh na výbere poistného, ale na strane nákupu služieb.

	Povinnosť platiteľa poistného nedostatočne korešponduje s ustanoveniami zmluvy o verejnom zdravotnom poistení. Ak niekto má povinnosť platiť poistné na verejné zdravotné poistenie a neuzavrie zmluvu o verejnom zdravotnom poistení nie je zrejmé,  ktorá zdravotná poisťovňa je „príslušná zdravotná poisťovňa“. V prípade, že poistné bude odvedené na účet úradu, úrad by takto zabezpečoval činnosti, ktoré by mala zabezpečovať zdravotná poisťovňa, čo určite prinesie so sebou rad problémov.
	Z	A	Inštitút zmluvy vypustený. Povinnosti jednoznačne definované.		
	Prerozdeľovať prostriedky verejného zdravotného poistenia tak, ako sa to predpokladá v predloženej právnej úprave, by znamenalo prerozdeľovať niečo čo neexistuje. I keď možno chápať snahu predkladateľov návrhu nepriamo vplývať na starostlivosť o pohľadávky, takýto postup by bol v rozpore s trhovými princípmi. Starostlivosť o pohľadávky zdravotnej poisťovne nemôže byť súčasťou indexu rizika nákladov na zdravotnú starostlivosť jednotlivých skupín poistencov.  
	Z	A	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	Zásadnou pripomienkou je pripomienka k § 9 ods. 9 a k § 9 ods. 11 , kde predkladatelia navrhujú, aby rozhodujúcim faktorom výšky poistného bol zákon o štátnom rozpočte na príslušný rok. Aj v tomto prípade spodnou hranicou pre výpočet poistného by mal byť vymeriavací základ na úrovni minimálnej mzdy. 
	Z	A	Štát bude platiť 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy.

		
	Doterajšia kampaň, ktorá zdôvodňovala zmenu financovania zdravotníctva zdôrazňovala nutnosť zefektívnenia činnosti poskytovateľov zdravotnej starostlivosti, sprehľadnenie tokov financií a uvoľnenie možností konkurencie zdravotných poisťovní, ktoré mali mať voľnejšie ruky, mali viacej rozhodovať o tom, kto z poskytovateľov má možnosti kvalitnej a ekonomicky únosnej starostlivosti o poistenca. Predložený návrh zákona o zdravotnom poistení všetky tieto proklamácie poprel a ešte zhoršil komunikáciu poistenec – poisťovňa, poisťovňa- poskytovateľ.
	Z	N	Pripomienka nie je opodstatnená.
		
	§ 1 ods.2: V navrhnutom znení je úplne neprijateľný, lebo pôsobí úplne obmedzujúco voči zdravotným poisťovniam. Je to vsúvanie tretej osoby medzi poistenca a poisťovňu a tiež medzi poisťovňu a poskytovateľa. Pôsobí úplne kontraproduktívne. Úrad nevykonáva len dohľad, ale je aj výkonným orgánom (kontroly platiteľov, rozhodovacia činnosť, ...)

	Z	N	Ak majú zdravotné poisťovne byť spoločnosti súkromného práva a majú spravovať verejné zdroje, tak musia mať nad sebou nezávislý dozor.

	V celom zákone dlhodobý pobyt upresniť na „pobyt dlhší ako šesť po sebe nasledujúcich kalendárnych mesiacov“ (v praxi sa vyskytujú prípady, keď v priebehu kalendárneho roka je osoba v cudzine striedavo a celková doba pobytu presiahne viac ako šesť mesiacov)
	Z	A	V zmysle pripomienky.		
	Náležitosti „zmluvy o verejnom zdravotnom poistení“, ktorú poisťovňa uzatvára s každým jednotlivým poistencom, sú veľmi rozsiahle (zoznam poskytovateľov zdravotnej starostlivosti). 
	Z	A	Inštitút zmluvy vypustený.

	§ 9 ods. 4: zamestnávateľovi sa oproti súčasnosti znížila sadzba poistného na 9 % z vymeriavacieho základu. Preto nezvýhodňovať zamestnávateľa pri odvodoch za zamestnancov na verejnoprospešnom pracovnom mieste a pri uzatváraní pracovnej zmluvy s dlhodobo nezamestnaným najmenej na päť mesiacov. Zamestnanec vždy platí 4 % z vymeriavacieho základu.
	Z	C	Sadzba upravená na 10 %, ustanovenie upresnené.		
	§ 9 ods. 6: doporučuje sa zjednotiť sadzbu za osoby so zmenenou pracovnou schopnosťou. Zamestnávateľ za takýchto občanov odvádza poistné vo výške 4, 5 % (spolu so sadzbou poistného zamestnanca je to spolu 8,5 %) a samostatne zárobkovo činná osoba platí 6,5 % z vymeriavaceiho základu.
	Z	A	Upravené.		
	§ 9 ods. 8, 9 a 11: štát, orgán príslušný na výplatu peňažných dávok a Národný úrad práce by mali platiť poistné 13 % z minimálnej mzdy (nie ako sa uvádza z vymeriavacieho základu určeného zákonom o štátnom rozpočte). Platná minimálna mzda je 5 570 Sk, z toho 13 % poistné je 725 Sk (minimálny vymeriavací základ v súčasnosti je 3 000 Sk – platba 420 Sk; vymeriavací základ štátu je 2 890 Sk – platba 405 Sk; vymeriavací základ NÚP je 3 830 Sk – platba 537 Sk).
	Z	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovení bezpredmetnou.		
	§ 10 ods. 9: nedostatočné riešenie vymeriavacieho základu samostatne zárobkovo činných osôb platiacich paušálnu daň
	Z	A	Paušálna daň po reforme daňového systému už nebude existovať.

	ak sa na tieto osoby vzťahuje rozhodujúce obdobie, potom nie je možné platiť podľa § 10 ods. 9 („vymeriavacím základom ... SZČO, ktorá sa rozhodla pre osobitný spôsob zdaňovania...“) a potom platí v povinnej minimálnej výške podľa § 10 ods. 10
	Z	A	Pozri vyhodnotenie vyššie.
		
	ak je zúčastnená na zdravotnom poistení z iného dôvodu (napr. zamestnanie), podľa uvedeného znenia ustanovenia platí poistné aj ako SZČO aj ako zamestnanec. Toto je diskriminačné (a protiústavné – rovnosť podmienok pre všetkých občanov) oproti „normálnym“ SZČO, ktorí ako podnikatelia platia len vtedy, ak polovica pomernej časti základu dane z príjmov súvisiacich s podnikaním dosiahnutých v rozhodujúcom období  je vyššia ako minimálna mzda
	Z	A	Je zavedený mechanizmus ročného zúčtovania odvodov.

		
	osoba platiaca paušálnu daň môže dosiahnuť ročnú výšku príjmov 2 000 000 Sk (platné od 1. januára 2002), a nie ako sa uvádza 1 500 000 Sk
	Z	A	Paušálna daň po reforme daňového systému už nebude existovať.

	zvážiť zjednotenie určovania vymeriavacieho základu pre odvod na nemocenské a dôchodkové poistenie, odvod do fondu zamestnanosti a odvod do zdravotnej poisťovne.
	Z	N	Pripomienka je neopodstatnená.		
	§ 10 ods. 11: zamestnanec s kratším týždenným pracovným časom, môže mať mzdu presahujúcu maximálny vymeriavací základ (dvanásť násobok minimálnej mzdy). Preto doplniť aj 
§ 10 ods. 12 takto: „Vymeriavací základ zistený podľa odsekov 1 až 9 a 11 je najviac dvanásť násobok sumy minimálnej mzdy.“
	Z	A	Tento problém vyrieši ročné zúčtovanie odvodov.

	§ 12 ods. 2 písm. a) (povinnosť platiť poistné nie je po dobu, po ktorú sa poskytuje rodičovský príspevok) čiastočne nekoliduje s § 8 ods. 6 písm. e) (štát platí za osoby, ktoré sa osobne celodenne a riadne starajú o dieťa do piatich rokov, ak nie sú zúčastnené na zdravotnom poistení z iného dôvodu). U osôb starajúcich sa o dieťa od troch rokov veku dieťaťa (ukončenie poberania rodičovského príspevku) do piatich rokov veku dieťaťa (doba, dokedy štát platí poistné), ale táto osoba je zúčastnená na zdravotnom poistení z titulu „prerušeného“ zamestnania – jednoduchý a častý prípad, ktorého výklad je aj v súčasnosti problémový.

	Z	N	Vzhľadom na vypustenie ustanovenia sa stala pripomienka bezpredmetnou.

		
	§ 15 ods. 9: ak platiteľ neodvedie poistné riadne a včas môže si poisťovňa uplatniť nárok na poistné        na úrade (a ten následne na platiteľovi). Naproti tomu, ak platiteľ odvedie viac a včas, má poisťovňa povinnosť vrátiť poistné ( čoho, keď odvádza vybrané poistné úradu). Kompetencie a úlohy sú pre „klientov“ zdravotných poisťovní neprehľadné a zmätočné, čo sa často vyskytuje aj v iných častiach tohto navrhovaného zákona a tiež zákona o zdravotných poisťovniach.

	Z	C	Ustanovenia upresnené.		
	§ 19 ods. 1: úrok z omeškania sa uplatní vo výške dvojnásobku základnej úrokovej sadzby podľa osobitného predpisu. Tento osobitný predpis nie je špecifikovaný ani v odvolávkach ani v dôvodovej správe k návrhu zákona. Úrok z omeškania uplatňuje poisťovňa ale pokutu  ukladá úrad (§ 20 ods. 1).
	Z	C	Ustanovenie upresnené.
Uplatňovanie úroku z omeškania poisťovňou a ukladanie pokút úradom sa nevylučuje. Pôsobnosť úradu vo veci ukladania pokút je odôvodnená jeho postavením a úlohami (dohľad).		
	§ 22 písm. g) poistenec je povinný uzavrieť so zdravotnou poisťovňou zmluvu o verejnom zdravotnom poistení do 60 dní od narodenia dieťaťa. Do splnenia tejto povinnosti je príslušnou poisťovňou dieťaťa poisťovňa matky až do nadobudnutia plnoletosti dieťaťa. (?)
	Z	C	Inštitút zmluvy vypustený. Zákonný zástupca dieťaťa je povinný do 60 dní podať prihlášku. Príslušná zdravotná poisťovňa dieťaťa bude vykonávať jeho verejné zdravotné poistenie najdlhšie 60 dní.		
	§ 22 písm. n): poistenec je povinný vykonať ročné zúčtovanie odvodov ročného poistného na verejné zdravotné poistenie. Ako a kto? Napr. za zamestnanca odvádza poistné zamestnávateľ, za spolupracujúcu osobu samostatne zárobkovo činná osoba, samostatne zárobkovo činná osoba odvádza poistné od júla do júna nasledujúceho roka!?

	Z	A	Mechanizmus ročného zúčtovania upravený v § 17.
		
	§ 24 písm. e) a h): povinnosť platiteľa poistného oznamovať skutočnosti rozhodujúce pre vznik alebo zánik povinnosti štátu platiť poistné a oznámiť poskytnutie pracovného voľna. Znova nie je jasné komu oznamuje (poisťovni, či úradu)

	Z	A	Oznamovacie povinnosti upravené v § 21.		
	V zákone nie je možnosť odpustiť úrok z omeškania v odôvodnených prípadoch (napr. keď u platiteľa poistného sa neeviduje pohľadávka na poistnom).
	Z	N	Áno nie je takáto možnosť – účelom zákona je dosiahnuť okrem iného aj včasnosť platieb do verejného zdravotného poistenia. Odpustenie úrokov z omeškania túto včasnosť nezabezpečí.		
Sidéria - Istota	Všeobecné pripomienky
Návrh novely zákona o zdravotnom poistení zásadným spôsobom mení systém výkonu zdravotného poistenia. So zreteľom na tak závažné zmeny je nepochopiteľné, že so zdravotnými poisťovňami (ZP) filozofia a základná koncepcia zákona neboli prerokované a do návrhu zákona sa dostali aj také princípy, ktoré ZP opakovane pripomienkovali ako nesystémové a účelové.	
O
	
N	
Pripomienky sú nekonkrétne a neodôvodnené.
		
	             Navrhovaný zákon o ZP vo svojom obsahu prevzal časť ustanovení z pôvodného zákona č. 273/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov,  avšak tento zákon neobsahuje reformu v systéme zdravotného poistenia.   					
	            Ustanovenia navrhovaného zákona sú iba administratívnymi úkonmi inštitúcie – zdravotnej poisťovne a netvoria reformáciu  systému vykonávania zdravotného poistenia.					
	Niektoré ustanovenia si odporujú navzájom, alebo sú v rozpore s inými právnymi predpismi.					
	              Filozofia zákona je postavená na skutočnosti, že zdravotné poisťovne môžu profitovať na neefektívnosti systému. Možno pripustiť, že systém nie je v súčasnosti dostatočne efektívny a jestvujú rezervy (finančné). Tieto majú však  príčinu aj v súčasnej nedostatočnej legislatíve.  					
	               Zákon by však mal riešiť situáciu, keď systém bude fungovať efektívne a aj napriek tomu bude vykazovať disproporciu medzi príjmami a výdajmi.  Je možné predpokladať, že riešenie nedostatku verejných financií spôsobí v budúcnosti ďalšie nedofinancovanie systému zo strany platiteľa – štátu, pričom štát bude argumentovať jestvujúcimi rezervami systému. Zákon nerieši, kto túto skutočnosť objektívne posúdi a na základe toho stanoví (navrhne, doporučí,...) zmenu výšky poistného. Jedným slovom, zákon nemá zapracovaný mechanizmus spätnej väzby, ktorý by dlhodobo garantoval minimálne vyváženosť príjmov a výdavkov. 

					
	Príjmová stránka
Zákon nevnáša nič zásadné oproti súčasnému stavu a  nemá definovaný valorizačný mechanizmus zohľadňujúci vývoj cien a rozsah poistného produktu (LP) a v princípe neumožňuje odhadnúť vývoj príjmov do budúcna, hlavne čo sa týka vývoja platieb za poistencov štátu Z hľadiska plánovania príjmov je závislý na zákone o štátnom rozpočte a teda neumožňuje ani zostavenie reálneho poistného plánu.   	

O	

A	

Štát bude platiť 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy. Toto zvýši stabilitu a predvídateľnosť systému.

		
	Zákon zachováva a dokonca zvyšuje už tak vysokú mieru solidarity (zamestnanci platia až z 12 násobku minimálnej mzdy oproti nedefinovanej skutočnej výške poistného za poistencov štátu, NUP, ...), čím v podstate odčerpáva prostriedky potenciálnych záujemcov o individuálne ZP. Ponecháva rozhodnutie o výške odvodu za poistencov štátu na zákone o štátnom rozpočte, čo predikuje pokračovanie nedofinancovania zo strany štátu a rozpory v systéme 100% prerozdelenia. Je dôležité tiež v kontexte potláčania korupcie povedať, že tu vzniká nové ohnisko korupcie – súkromná ZP a.s. „lobuje „ u poslancov za vyšší odvod štátu.  	O	A	Maximálny vymeriavací základ bude 36-násobok priemernej mzdy vzhľadom na to, že rozhodujúcim obdobím na určenie vymeriavacieho základu je jeden kalendárny rok.
		
	Nie je tiež jasné, prečo zákon stavia ZP v procese vymáhania poistného do úlohy účastníka konania na rozdiel od súčasného stavu, kedy sú ZP orgánom v tomto konaní. Celkovo dosahujú v súčasnosti ZP vysokú úspešnosť vo výbere poistného a majú dobre vypracované postupy vo výbere a vymáhaní poistného. 	O	C	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.

		
	Výdajová stránka

Zákon o zdravotnom poistení túto stránku nerieši, v zákone o zdravotných poisťovniach a dohľade sa nedefinujú efektívnejšie možnosti kontroly a rozsah právomoci, ktoré sú potrebné pre výkon kontrolných a revíznych činností zo strany ZP.  Zákon o zdravotných poisťovniach sa pritom  odvoláva na  zákon č.98/1995 Z.z. v znení neskorších predpisov  ( zákon o Liečebnom poriadku ) a na zákon  č.277/1994 Z.z. ( zákon o zdravotnej starostlivosti ). Zákon v § 30  a §32 ukladá ZP uhradiť účelne vynaložené náklady za poskytnutú ZS, pričom je povinná pri uzavieraní zmlúv zabezpečiť rozsah a kvalitu  podľa zákona o LP.  Bez poznania rozsahu zákona o LP a rozsahu zdravotnej starostlivosti  a cenového vývoja položiek ovplyvňujúcich náklady,  nie  je teda možné predpovedať výšku výdajov. Ako však už bolo uvedené, zákon o zdravotnom poistení nemá žiadny mechanizmus, ktorý by reagoval na rast účelne vynaložených nákladov  zvyšovaním poistného ( rast príjmov z dôvodu rastu vymeriavacieho základu nie je mechanizmom, pretože rast nákladov na ZS môže byť podstatne rýchlejší. Vývoj poistného za poistencov štátu má toľko neznámych, že predpovedať  ho  nie je možné vôbec) .	

O	

C	

Ambíciou zákona o zdravotnom poistení nie je riešiť výdajovú stránku systému. Objem poskytovaných zdravotných služieb určí zákon o Liečebnom poriadku.

V ďalšom legislatívnom procese budú návrhy zákonov predložené spoločne.

		
	Zásadným nedostatkom je, že zdravotné poistenie nie je deklarované ako povinné pre všetkých občanov SR, alebo cudzích štátnych príslušníkov, ktorí tu pracujú, vykonávajú samostatnú zárobkovú činnosť, alebo majú na území SR trvalé bydlisko.	Z	A	Úprava je dostatočná vzhľadom na jednoznačné vymedzenie poistencov (osobný rozsah) a ich povinností.		
	Pojem verejné zdravotné poistenie (ďalej len VZP) aj keď je upravené v § 2 –7 je veľmi nejasné a nepresné a vyvoláva chaotické situácie pri realizácii jednotlivých ustanovení z následovných dôvodov:
a)	Vznik a zánik VZP je vymenovaný v § 4 a § 5, ale v § 6 je uvedený pojem „poistenec VZP“, ktorý má právo na poskytnutie zdravotnej starostlivosti ak má uzatvorenú zmluvu o VZP, teda VZP mu vzniká až uzatvorením zmluvy a VZP mu zaniká vypovedaním zmluvy, čo v § 4 a § 5 chýba.

	Z	C	Pojem je jednoznačne vymedzený.
Inštitút zmluvy vypustený.
Práva a povinnosti poistenca upravené v samostatných ustanoveniach.
		
	b)	Zásadný rozpor v ustanovení § 6 ods. 2, je s článkom 40 Ústavy SR a platným zákonom o Liečebnom poriadku v tom, že ak poistenec neuzatvoril zmluvu o VZP, má právo len na poskytnutie nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti. Teda to, že poistenec neuskutočnil administratívny úkon – uzatvorenie zmluvy, z akýchkoľvek dôvodov, stáva sa druhoradým občanom a odmietnuté sú mu ústavné práva o poskytnutí zdravotnej starostlivosti v rozsahu, ktorý určuje  zákon o Liečebnom poriadku.
c)	Podľa uvedených ustanovení (§2 - § 7) budú v zdravotnom poistení tri skupiny
I.	poistenec, ktorý uzatvoril zmluvu o VZP
II.	poistenec, ktorý neuzatvoril zmluvu o VZP
III.	poistenec, ktorý uzatvoril zmluvu o individuálnom zdravotnom poistení,
ale v § 2 sa uvádzajú iba dve skupiny zdravotného poistenia.
d)	Veľmi závažný rozpor je medzi § 22 ods. 1 písm. a) t. j. povinnosť poistenca uzavrieť zmluvu o VZP a § 6 ods. 2 - poistenec ktorý neuzavrie zmluvu o VZP má právo len na poskytnutie nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej starostlivosti, ale toto právo nie je uvedené  v ustanovení § 21 – práva poistenca. Teda poistenec má v jednotlivých ustanoveniach rôzne práva a rôzne povinnosti.
Z uvedených dôvodov vyplýva, že § 6 a §7 sú nadbytočným administratívnym úkonom so značnými finančnými nákladmi na vystavenie zmlúv o VZP pre viac ako 5 miliónov občanov a ďalších niekoľko tisíc nových zmlúv o VZP pri zmene zdravotnej poisťovne.
Pritom stačí, ak poistenec podpíše prihlášku poistenca, ktorou mu vzniká VZP v zdravotnej poisťovni, ktorú si vybral.
					
	Ustanovenie § 9 ods. 4, poistné na VZP, priamo v zákone zakladá nerovnosť platiteľov poistného do budúcna výnimkou stanovenia vymeriavacieho základu zamestnanca na dohodnutom verejnoprospešnom pracovnom mieste, keď nie sú presne stanovené podmienky, napr. udržiavania zamestnanca po celú dobu 5 mesiacov na pracovnom mieste. Takto sformulované ustanovenie umožňuje manipuláciu zamestnávateľov s týmito zamestnancami tak, že môže ukončiť pracovnú zmluvu s týmto zamestnancom aj skôr ako po piatich mesiacoch.
	Z	A	Pripomienka sa stala bezpredmetnou vzhľadom na vypustenie tejto časti ustanovenia.		
	Ďalšia nerovnosť platiteľov sa zakladá v § 9 ods. 8,9 a 11, keď je presne a transparentne určený vymeriavací základ pre zamestnancov, zamestnávateľov a samoplatiteľov , ale pre štát , NÚP a orgán príslušný na výplatu peňažných dávok majú vymeriavací základ určený zákonom o štátnom rozpočte. Tento vymeriavací základ určujú poslanci NR SR, čo je systémovou chybou, pretože štát sa s podporou poslancov dostáva do výhodnejšieho postavenia platiteľa ako ekonomicky aktívni občania, čím je porušené ústavné právo občanov rovnosti pred zákonom. Domnievame sa , že tu by mal zohrať úlohu „úrad“, ktorý by mal na základe analýzy nákladov a poistnej matematiky stanoviť minimálnu výšku odvodu poistného pre platiteľov podľa § 9 ods. 8, 9 a 11 tak, aby sa dosahoval potrebný príjem do zdrojov VZP.
	Z	A	Štát bude platiť 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy.

		
	Práva a povinnosti poistenca v §21 a § 22 sú iba deklaratívne, pretože chýbajú sankčné opatrenia, ktoré by bránili porušenie týchto ustanovení a zneužitie systému zdravotného poistenia občanmi. 
	Z	A	Pokuty dopracované.	Terajší § 24.	
	V § 23 chýbajú ustanovenia o oznamovacej povinnosti iných inštitúcii, ktorých činnosť sprostredkovane súvisí s vykonávaním zdravotného poistenia a to aby vymenované inštitúcie mali povinnosť oznámiť zdravotnej poisťovni ak ich o to požiada:
a)	Daňový úrad – informáciu o výške pomernej časti základu dane SZČO 
b)	NÚP( bude zrušený ?) – informácie o zaradení, alebo vyradení občana z evidencie nezamestnaných a teda aj povinnosti štátu platiť poistné za týchto občanov.
c)	Sociálna poisťovňa – informáciu o osobách poberajúcich dôchodky, alebo odňatí poberania dôchodku a teda aj povinnosti štátu platiť poistné za týchto občanov.
d)	Územné štátne a samosprávne orgány – informáciu o poberaní, alebo odňatí poberania dávok kompenzujúce príjmy občanov v sociálnej (hmotnej) núdzi a pod.
Plnenie oznamovacej povinnosti iných inštitúcii významne prispieva k získavaniu zdrojov a zabraňuje platiteľom neuhrádzať poistné. Výmena informácii medzi ZP a uvedenými inštitúciami už v súčasnosti posilňuje postavenie a autoritu ZP v spoločnosti tak, ako je to v krajinách EÚ.	Z	A	Dopracované oznamovacie povinnosti.	Terajší § 21.	
	Ustanovenie § 24 nestanovuje povinnosť pre SZČO, spolupracujúcu osobu, alebo platiteľa poistného na VZP podľa § 8 ods. 2, ktoré sú stanovené pre zamestnávateľov. Všetci platitelia musia mať rovnaké povinnosti.
	Z	A	Ustanovenie dopracované.
		
	Ďalej v tomto ustanovení chýba povinnosť zamestnávateľa oznamovať príslušnej ZP, s ktorou zamestnanec uzatvoril zmluvu o VZP, výšku odvedeného poistného pre každého zamestnanca, keď podľa návrhu Zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade .... má príslušná ZP v § 16 – Osobitný denník, povinnosť sumu odvedeného poistného viesť u každého poistenca.
	Z	A	Povinnosti v oboch zákonoch zosúladené.		
	Zásadným nedostatkom v ustanovení § 25 je, že ZP hlásia a medzi ZP sa prerozdeľuje predpísané poistné. Kontrola takto hláseného poistného je problematická a umožňuje špekulácie. Je to nesystémový krok, pretože sa prerozdeľujú fiktívne prostriedky, ktoré ZP nemusí od platiteľov ani dostať. ZP nakoniec tieto prostriedky, ak ich platiteľ neodvedie ani nevymáha, lebo túto činnosť vykonáva úrad. Akú má však úrad motiváciu čo najskôr a v plnej výške vymôcť tieto prostriedky, ak on nefinancuje poskytovanie ZS?  
	Z	A	•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.		
	Prerozdeľovať sa musí prijaté poistné a zapísané na účte ZP. Nie je možné narábať s finančnými prostriedkami, ktoré fakticky neexistujú, alebo sú na ceste. Zdravotníckym zariadeniam sa hradia faktúry za zdravotnú starostlivosť hotovosťou z vybraného poistného a nie z predpísaného poistného. Žiadame, aby predmetom prerozdelenia bolo odvedené poistné, teda reálne finančné prostriedky z príjmu a výberu poistného na VZP a navrhujeme zaviesť do zákona také mechanizmy, aby ZP mali motiváciu k čo najvyššej úspešnosti vo výbere a vymáhaní poistného.

	Z	A	•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
Národný úrad práce	V návrhu je stanovená povinnosť zdravotných poisťovní uzatvárať zmluvy o zdravotnom poistení s poistencami verejného zdravotného poistenia pre účely platenia tohto verejného zdravotného poistenia na účet jednotlivých zdravotných poisťovní. Na základe uvedeného doporučujeme zvážiť predkladateľovi návrhu či nebude vhodnejšie podmienky uvedené v tomto návrhu zapracovať do návrhu zákona o zdravotných poisťovniach a dohľade nad zdravotnou starostlivosťou.
	O	N	Nie.		
	Z obsahu predloženého návrhu jednoznačne vyplýva výhodnejšie zabezpečovať verejné zdravotné poistenie jednou zdravotnou poisťovňou, čím by bol zabezpečený tok zdravotného poistenia podľa tohto návrhu a nemusel byť navrhovateľom zriaďovaný Úrad. Z návrhu zákona o zdravotných poisťovniach vyplýva povinnosť zdravotných poisťovní uhrádzať, na základe uzatvorených zmlúv o verejnom zdravotnom poistení poskytnutú zdravotnú starostlivosť zabezpečovanú zmluvnými poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti / uzatvorené zmluvy so zdravotnými poisťovňami / v rozsahu zákona o liečebnom poriadku. Nie je v zákone stanovené, že z prostriedkov platených poistencami verejného zdravotného poistenia je možné uhrádzať zmluvným poskytovateľom zdravotnej starostlivosti výkony nad rámec zákona o liečebnom poriadku / v danom prípade nejde o konkurenčnosť budúcich poskytovateľov zdravotnej starostlivosti /.

	O	C	Súčasná moderná veda o ekonomike zdravotníctva nevie dať zodpovedne odpoveď na otázku, či je lepší jeden (monopolný) nákupca zdravotných služieb, alebo je lepší systém konkurujúcich si poisťovní. Oba systémy majú svoje výhody a nevýhody. Nie je však možné jednoznačne povedať, že jeden je výhodnejší ako druhý.
Zámer ministerstva zdravotníctva vytvoriť pluralitný systém zdravotného poistenia je plne v súlade s Programovým vyhlásením vlády.
Inštitút zmluvy vypustený.
		
	V návrhu nie je uvedené ustanovenie, ktoré by riešilo pohľadávky a záväzky vyplývajúce z doterajších predpisov u platiteľov poistného a poisťovní, ktoré do nadobudnutia účinnosti tohto návrhu platili a vyberali toto poistné. 

	O	A	Bude dopracovaný transformačný proces, ktorý jednoznačne určí mechanizmus nakladania pohľadávok a záväzkov.
		
	Prerozdeľovacia pokladňa zabezpečuje podľa časti tretej tohto návrhu prerozdeľovanie predpísaného poistného medzi zdravotné poisťovne, na účet ktorých odvádzateľ poukáže poistné. Tento mechanizmus, podľa nášho názoru, je komplikovaný vzhľadom k tomu, že Úrad na základe stanoveného mechanizmu bude rozhodovať o prerozdelení poistného zaplateného na účty jednotlivých zdravotných poisťovní a v zákone nie je uvedené či určenú sumu Úradom príslušná zdravotná poisťovňa poukáže na účet inej zdravotnej poisťovni alebo na účet Úradu. Z uvedeného dôvodu doporučujeme aby poistenie bolo platené na účet Úradu.
	O	C	•	Výber poistného bude decentralizovaný. Každá poisťovňa bude vyberať poistné samostatne.
•	Bude sa prerozdeľovať prijaté (vybrané) poistné.
•	Bude určená štandardná hranica výberu na úrovni 95 percent. Výber pod touto úrovňou pôjde na ťarchu zdravotnej poisťovne a bude ju musieť do prerozdelenia doplniť z vlastných zdrojov.
•	Neskôr vymožená pohľadávka bude taktiež prerozdelená. Pri vymáhaní pohľadávky patrí pohľadávka ZP. Na Úrade len žiada o exekučný titul.
•	Prerozdelí sa 90 percent z takto vybratého, na 95 percent štandardizovaného poistného.
		
	k § 8 ods. 9 – použitá terminológia nie je v súlade so zákonom č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov, odporúčame zosúladiť
	O	N	Pripomienka vzhľadom na vypustenie ustanovenia stratila opodstatnenie.		
	k § 9 ods. 9 a ods. 11 – text v týchto dvoch  odsekoch rozdielne upravuje výšku poistného, ktoré platí  Národný úrad práce v súlade so zákonom č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti v znení neskorších predpisov, podľa nášho názoru ide o chybu pri prepisovaní
	O	A	Štát bude platiť 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy.

		
	k § 12 ods.1 písm. d) - použitá terminológia opätovne nie je v súlade so zákonom č. 387/1996 Z. z. o zamestnanosti  v znení neskorších predpisov, odporúčame zosúladiť
	O	A	Terminologicky upravené.		
	k § 25 ods.1, ods.3 a ods.4 – odporúčame prepracovať navrhovanú formuláciu tak, aby bolo jednoznačne z návrhu uvedené, že prerozdeľovanie poistného na verejné zdravotné poistenie realizuje Úrad – prerozdeľovacia pokladňa.

	O	N	Úrad dohliada nad vykonávaním prerozdeľovania poistného.		
	k § 26 ods.6 – odporúčame, aby bol v zákone uvedený mechanizmus stanovenia indexu rizika nákladov na zdravotnú starostlivosť jednotlivých skupín poistencov verejného zdravotného poistenia, ktorý na základe tohto ustanovenia  stanoví Ministerstvo zdravotníctva SR vo forme všeobecne záväzného právneho predpisu.
	O	N	Predložený mechanizmus je jednoznačný.
		
	k § 26 ods.9 – odporúčame prepracovať ustanovenie tohto odseku vzhľadom k tomu, že prerozdeľovacia pokladňa len prerozdeľuje vybrané poistné jednotlivými zdravotnými poisťovňami a toto poistenie nie je na účte prerozdeľovacej pokladne Úradu a z toho dôvodu bude asi problematické naplniť ustanovenie tohto odseku ... „ prerozdeľovacia pokladňa poukáže zdravotnej poisťovni chýbajúce finančné prostriedky do piatich kalendárnych dní odo dňa oznámenia celkovej sumy poistení“. 
	O	A	Prerozdeľovanie poistného prepracované.		
Úrad 
pre finančný trh	1.	K § 1 ods. 2 – navrhujeme slovo „odvádzaním“ nahradiť slovom „prerozdeľovaním“.
	O	A	Nahradené.	Terajší § 33.	
	2.	K § 3 ods. 2 písm. b) – odporúčame „ak“ nahradiť „a“.
	O	A	Nahradené.		
	3.	K § 3 ods. 3 písm. a) bod 3 – odporúčame rovnako ako v bode 2 „ak“ nahradiť „a“. Zároveň upozorňujeme na nesprávne číslovanie, ktoré je potrebné zosúladiť s predchádzajúcim odsekom.
	O	A	Nahradené a číslovanie opravené.		
	4.	K § 6 ods. 2 – odporúčame bližšie špecifikovať pojem „zhoršenie zdravotného        stavu“, nakoľko nie je úplne jasné pri akom zhoršení zdravotného stavu má              poistenec právo na poskytnutie nevyhnutnej a neodkladnej zdravotnej        starostlivosti.
	O	A	Vypustené.		
	5.	K § 7 ods. 2 písmeno g) – je potrebné doplniť „sa“.
	O	N	Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovenia bezpredmetnou.		
	K § 25 ods. 3 – doplniť časové obdobie za ktoré sa bude prerozdelovať predpísané poistné medzi zdravotné poisťovne.
	O	A	Doplnené.		
	6.	K § 30 ods. 6 – doplniť kto bude posudzovať zdravotný stav poistenca pre účely zákazu vypovedania zmluvy o individuálnom zdravotnom poistení.
	O	A	Vypustené.		
Vzájomná životná poisťovňa, a.s.	§ 2 ods. 2 
Zdravotným poistením je:
a) verejné zdravotné poistenie,
b) individuálne zdravotné poistenie.
Terminologické rozdelenie zdravotného poistenia na verejné a individuálne nepovažujeme za veľmi šťastné. Vzhľadom na to, že komerčné poistenie („individuálne“ zdravotné poistenie zvlášť) je prevažne predávané veľkým zamestnávateľom v skupinových zmluvách, bude znieť neprimerane názov 	Skupinové individuálne zdravotné poistenie, alebo Individuálne individuálne zdravotné poistenie
Rozumieme, že autor dikcie zákona hľadal antonymum k pojmu „verejné“ zdravotné poistenie. Preto by bolo vhodnejšie inšpirovať sa rozdelením typov poistenia v angličtine – „public“ a „private“, teda verejné a súkromné (prípadne privátne).
Za ideálne však považujeme terminologické rozlíšenie oboch typov poistenia na povinné a nepovinné zdravotné poistenie. Toto rozčlenenie už bolo zo strany predstaviteľov Reformy zdravotníctva v minulosti používané, korenšponduje s uverejnenými publikáciami 
p. Valentoviča a p. Petríkovej a zároveň napĺňa najrozšírenejšie terminologické rozlíšenie oboch typov poistenia v zahraničí na „mandatory“ a „voluntary“ health insurance.
	O	N	Terminológia je pre potreby reformy zdravotníctva vyhovujúca.
		
	§4 a §7
Z týchto paragrafov je možné len dedukovať, že v rámci verejného zdravotného poistenia budú zdravotné poisťovne poskytovať vo svojej podstate dve poistné krytia: 
1.	akútnu zdravotnú starostlivosť v prípadoch uvedených v §4, bez uzatvorenej poistnej zmluvy a 
2.	kompletnú zdravotnú starostlivosť v rámci verejného zdravotného poistenia, ak si poistenec túto zmluvu uzavrie. 

	O	A	Dedukcia je správna.
		
	§ 7, ods. 1
Na základe zmluvy o verejnom zdravotnom poistení je zdravotná poisťovňa povinná zabezpečiť poistencovi verejného zdravotného poistenia zdravotnú starostlivosť minimálne v rozsahu ustanovenom v osobitnom predpise.2) Za poskytnutú zdravotnú starostlivosť poistencovi má poisťovňa nárok na poistné na verejné zdravotné poistenie.
Z faktu, že poistné je splatné predlehotne, t. j. vopred za určité obdobie vyplýva nekorektnosť vyššie podčiarknutej vety, čo by v praxi znamenalo, že poistník zaplatí poisťovni poistné len v prípade že nastane poistná udalosť. Poisťovni náleží poistné za poskytnutie poistného krytia a v prípade poistnej udalosti vyplatí oprávnenej osobe (v tomto prípade zdravotníckemu zariadeniu) poistné plnenie. Poisťovňa má nárok na poistné buď dňom uzatvorenia zmluvy, alebo v súlade s § 12. A to je ďalšia kolízia, ktorú tento návrh zákona obsahuje. Nie je jasné, kedy vlastne poistenie a povinnosť platiť poistné vzniká. Dňom uzatvorenia zmluvy, alebo dňom nástupu do pracovného pomeru, alebo nástupom do zamestnania budeme mať nárok len na akútnu starostlivosť a uzatvorením zmluvy na kompletnú? Alebo sa zmluvy budú uzatvárať so spätnou platnosťou? Bolo by vhodné tieto veci bližšie špecifikovať.

O	
A	
Inštitút zmluvy vypustený.
		
	§ 7, ods. 3
Poistenec má právo vypovedať zmluvu o poskytovaní zdravotnej starostlivosti bez uvedenia dôvodu v šesťmesačnej výpovednej lehote.
Táto časť hovorí o tom, kedy je možné vypovedať poistnú zmluvu zo strany poistenca /správne poistníka/ bez udania dôvodu, avšak chýba tu ustanovenie pojednávajúce o tom ako a kedy je možné túto zmluvu vypovedať s udaním dôvodu. 
	
O	
A	
Inštitút zmluvy vypustený.
		
	§ 9, ods. 9 a 11 – nie sú uvedené odstavce kolidujúce alebo duplicitné?

	O	A	Duplicita odstránená.		
	§ 12, ods. 2, písm. c) 
Povinnosť platiť poistné nie je v čase, počas ktorého osoby uvedené v § 8 ods. 1 písm. a) až c) sa dlhodobo najmenej počas šiestich mesiacov zdržiavajú v cudzine, kde sú zdravotne poistené. Túto skutočnosť je poistenec povinný oznámiť príslušnej poisťovni. V takomto prípade nemá poistenec nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti. 
V takomto prípade nemá poistenec nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti len z verejného poistenia, ale komerčne sa môže poistiť pre prípad, že bude počas návštev SR potrebovať zdravotnú starostlivosť. Preto znenie zvýraznenej vety navrhujeme vo forme: „V tomto čase poistenec nemá nárok na úhradu zdravotnej starostlivosti poskytnutej na území SR z verejného zdravotného poistenia.“
	
O	
C	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie ustanovenia bezpredmetnou.		
	§ 21, ods. 1, písm. b) 
Poistenec má právo na výber lekára alebo iného odborného pracovníka zdravotníckeho zariadenia za podmienok dohodnutých v zmluve o verejnom zdravotnom poistení,
Podľa nášho názoru má poistenec právo nielen na výber zdravotníckeho pracovníka, ale aj na výber zdravotníckeho zariadenia a dopravnej služby.
	
O	
A	
Slobodnú voľbu lekára upravuje zákon o zdravotnej starostlivosti.		
	ŠTVRTÁ ČASŤ	
INDIVIDUÁLNE ZDRAVOTNÉ POISTENIE
Nakoľko Občiansky zákonník a Zákon o poisťovníctve komplexnejšie pojednáva o skutočnostiach popísaných v §§ 27 až 30, navrhujeme, aby štvrtá časť pripomienkovaného zákona obsahovala len jeden § hovoriaci, že nepovinné zdravotné poistenie sa riadi príslušnými právnymi úpravami 59) a 60). Inak máme pripomienky takmer ku každému bodu každého §28-30, pretože celú budúcnosť nepovinného zdravotného poistenia komplikujú.

	
O	
N	
Ide o špeciálnu úpravu vo vzťahu k Občianskemu zákonníku.		
	Autorom pripomienkovaného zákona zároveň odporúčame:
a)	preveriť súlad navrhovaného znenia so zákonom o osobných údajoch 
b)	podrobiť znenie jazykovej korektúre
c)	V záujme jednotného chápania terminológie používanej v celom texte návrhu by bolo vhodné hneď v úvode zákona uviesť článok s definíciami základných pojmov, napr.:
Poisteným je fyzická osoba, na ktorej zdravie sa poistenie vzťahuje. (vhodné použiť aj pre zrozumiteľnejšiu formuláciu § 3 ods. 1)
Poistné je suma za poskytovanie poistnej ochrany, ktorý je poistník povinný uhrádzať poisťovni. 
Poistníkom je fyzická alebo právnická osoba, ktorá uzatvára s poistiteľom poistnú zmluvu a je povinná platiť poistné. (POZN: Ak sa fyzická osoba poistí a platí za toto poistenie aj poistné je aj poisteným aj poistníkom. Ak za neho platí iná fyzická alebo právnická osoba, táto je poistníkom a platí za poistenie poistenej osoby.)
Ide o terminológiu síce v praxi bežne zaužívanú, resp. používanú v iných zákonoch, ale bolo by to vhodné v tomto zákone explicitne zadefinovať.
	O	C	Terminológia upresnená.		
Union poisťovňa a.s.	§7 ods. (1)
- v prvej vete vynechať slovo „minimálne“
- druhá veta úprava textu na:
„Uzavretím zmluvy o verejnom zdravotnom poistení má poisťovňa nárok na poistné za verejné zdravotné poistenie.“
	
O	
N	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	§7 ods. (2) písm. f)
vynechať v plnom znení alebo upraviť v súvislosti so zmenami navrhovanými v §7 ods. (1)
	
O	
N	
Pripomienka sa stala vzhľadom na vypustenie inštitútu zmluvy bezpredmetnou.		
	§9 ods. (8)
bolo by ideálne, ak by štát neplatil poistné za osoby uvedené v §8 ods. (6) z vymeriavacieho základu určeného zákonom o štátnom rozpočte, ale výška poistného by bola určená zákonom a vychádzala by z výšky poistného v predchádzajúcom roku valorizovaného o výšku inflácie (príp. viď nový návrh MPSVaR SR na zvyšovanie dôchodkov vždy k 1.7.)	
O	
N	
Štát bude platiť 4 percentá z priemernej mesačnej mzdy.

	§10 ods. (12)
návrh na úpravu vymeriavacieho základu na osemnásobok minimálnej mzdy
	
O	
N	
Bude 36-násobok priemernej mesačnej mzdy vzhľadom na rozhodujúce obdobie, ktorým je jeden kalendárny rok.
		
	§15 ods. (1)
návrh na zmenu termínu splatnosti – posledná veta
Ak nie je takýto deň určený, poistné za príslušný kalendárny mesiac je splatné v posledný deň tohto kalendárneho mesiaca ...
	
O	
A	
Ustanovenie formulačne upravené.		
	§22 písm. n)
v prípade zamestnanca ročné zúčtovanie odvodov by mal vykonávať zamestnávateľ – upraviť v súlade s ročným zúčtovaním dane z príjmov

O	
A	
Upravené.		
	§26 ods. (1) písm. a)
doplniť v prvej vete na konci spojenie „za predchádzajúci mesiac“
	
O	
A	
Prerozdeľovanie poistného upravené.		
	ŠTVRTÁ ČASŤ
- v celom texte tejto časti navrhujeme nahradiť slovo „poistenec“ slovom „poistený“
	
O	
A	
Terminológia upravená.
		
	§28 ods. (1)
ako prvé slovo doplniť „Poistnou“ a ďalej v texte vždy používať spojenie „poistná zmluva“ (ďalej sa v texte používajú obidve spojenia aj „zmluva o individuálnom poistení“ aj „poistná zmluva“)
	
O	
C	
V ďalšom texte dôsledne používaná legislatívna skratka „poistná zmluva“ zavedená v § 2.		
	§29 ods. (1)
poslednú vetu doplniť na konci za slovom „plnenia“ slovným spojením “a poistného krytia“

	
O	
N	
Doplnenie nie je odôvodnené, ani opodstatnené.		
	§30 ods. (6)
vynechať v plnom znení
Význam tohto paragrafu je len vo verejnom zdravotnom poistení , v komerčnom poistení (individuálne zdravotné poistenie) nemá opodstatnenie. Keďže ide o individuálne zdravotné poistenie, ak sa neupraví znenie tohto paragrafu, do času, kým nastúpi opatrovník, môže uplynúť aj niekoľko poistných období, kedy poisťovňa poistnú zmluvu nemôže vypovedať. Avšak predpísané poistné musí účtovať a keďže nie je zaplatené, musí naň vytvárať rezervy. Okrem toho musí uhrádzať všetky náklady súvisiace s poistnými plneniami z tejto poistnej zmluvy.
	
O	
A	
Vypustené.		
	Je potrebné do zákona o zdravotnom poistení doplniť na aký rozsah starostlivosti má poistenec nárok vo všetkých prípadoch neplatenia poistného, napr.:
-	zamestnanec v prípade, ak zamestnávateľ zaňho neodvádza poistné vôbec (ani svoju časť 9% ani zamestnancovu časť 4%), avšak zo mzdy mu jeho časť poistného strháva
-	zamestnanec v prípade, ak zamestnávateľ neplatí len svoju časť (9%), zamestnancovu časť (4%) odvádza
a pod.
	O	N	Poistenec nemôže byť postihnutý z titulu neplnenia povinnosti zo strany iného subjektu.