SPRÁVA O PLNENÍ ÚLOH ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR V ROKU 2000

Slovenská republika v roku 2000 pokračovala v nastúpenom kurze upevňovania politickej stability a vo vzťahu k zahraničným partnerom vystupovala ako čitateľný a dôveryhodný partner. Vláda prijímala opatrenia na realizáciu priorít zahraničnej politiky v oblasti integračných cieľov dosiahnuť skoré členstvo v Európskej únii, NATO a OECD. Politické a ekonomické kroky slovenskej vlády sú v zahraničí prijímané ako presvedčivé konanie dokazujúce záujem SR plne sa integrovať medzi najvyspelejšie krajiny sveta. 

Činnosť MZV SR v roku 2000 v oblasti integrácie do Európskej únie súvisela najmä s otvorením prístupových rokovaní so Slovenskou republikou a zameriavala sa na ďalšie zintenzívnenie dialógu s Európskou komisiou i členskými štátmi únie, ako aj na aktivity v rámci orgánov ustanovených na základe Európskej dohody o pridružení – Asociačnej rady, Asociačného výboru, asociačných podvýborov a Spoločného parlamentného výboru Európskeho parlamentu a NR SR.
Rokovania EÚ so Slovenskou republikou sa oficiálne otvorili počas portugalského predsedníctva dňa 15. februára 2000 v Bruseli, kedy na úrovni ministrov zahraničných vecí bola otvorená Konferencia o pristúpení SR do EÚ. Na stretnutí si obe strany vymenili tzv. Všeobecné negociačné pozície, deklarujúce základný rámec rokovaní. Otvorenie Prístupovej konferencie so SR predstavuje kvalitatívny posun a začiatok novej éry vo vzájomných vzťahoch EÚ a SR.
Výsledky negociačného procesu EÚ-SR počas portugalského predsedníctva zhodnotilo 2. stretnutie Prístupovej konferencie na ministerskej úrovni, ktoré sa konalo v Luxemburgu dňa 14. júna 2000. Konferencia potvrdila predbežné uzatvorenie rokovaní v 6 kapitolách. Z pohľadu SR došlo k naplneniu očakávaní z hľadiska počtu uzatvorených kapitol, ako aj celkovej dynamiky negociačného procesu a reálneho uplatňovania princípov diferenciácie a „catch up“. Dosiahnutý pokrok jednoznačne potvrdil negociačný potenciál SR. 
Do francúzskeho predsedníctva v druhom polroku 2000 Slovenská republika vstúpila s očakávaním zachovania dynamiky negociačného procesu a posilnenia uplatňovania helsinských princípov.
Počas roku 2000 EÚ otvorila so SR rokovania celkovo v 16 kapitolách, z čoho v 10 boli rokovania predbežne uzavreté. Spolu s Maltou tak SR získala vedúce postavenie v skupine krajín, ktoré začali rokovania začiatkom roka 2000 a zároveň sa počtom uzatvorených kapitol významne priblížila ku krajinám  rokujúcim od roku 1998.
Európska komisia zverejnila dňa 8.11.2000 Pravidelnú správu Európskej komisie o pokroku dosiahnutom SR v príprave na vstup do EÚ. Správa konštatuje, že Slovensko plní politické kritériá pre členstvo v únii. Ekonomika SR je hodnotená po prvýkrát ako fungujúca trhová ekonomika, ktorá by mala byť schopná vyrovnať sa s konkurenčnými tlakmi a trhovými silami v rámci EÚ v strednodobom horizonte. Správa uviedla, že nedostatočný pokrok bol zaznamenaný najmä v oblasti poľnohospodárstva, energetiky, regionálnej politiky, životného prostredia, finančnej kontroly a práva obchodných spoločností.  Významný pokrok bol zaznamenaný v oblastiach vnútorného trhu (verejné obstarávanie, finančné služby a slobodný pohyb kapitálu), štatistiky, priemyselnej politiky, telekomunikácií, kultúry a audiovizuálnej politiky a ochrany spotrebiteľa a zdravia.
Európska komisia súčasne s Pravidelnou správou zverejnila Strategický dokument k rozširovaniu. Dokument po prvýkrát zo strany EK načrtáva hlavné body stratégie ďalšieho negociačného procesu. Obsahuje návrhy týkajúce sa možnosti dohody o prechodných obdobiach (rozlíšenie prechodných období na akceptovateľné, čiastočne akceptovateľné a neakceptovateľné). Podľa predloženého časového plánu (road map) budú rokovania vo vybraných kapitolách pokračovať do konca roka 2002.
Šieste zasadanie Asociačnej rady EÚ-SR, ktorá je najvyšším orgánom asociácie SR s EÚ a dohliada nad vykonávaním Európskej dohody sa uskutočnilo dňa 14. júna 2000 v Luxemburgu. Na zasadaní EÚ ocenila pokrok SR dosiahnutý v prístupovom procese a rokovaniach o členstve od helsinského summitu EÚ. V tomto zmysle upozornila na potrebu politickej a ekonomickej stability, potrebu zvyšovania administratívnej kapacity SR v súvislosti s implementáciou acquis communautaire, reformu verejnej správy a jej decentralizáciu. 
V oblasti politických kritérií bola najväčšia pozornosť venovaná riešeniu problematiky rómskej menšiny. SR ocenila pomoc zo strany EÚ v tejto oblasti. V súvislosti s migráciu Rómov do niektorých členských štátov EÚ podčiarkla SR potrebu harmonizácie azylovej politiky v EÚ. V oblasti ekonomických kritérií boli diskutované doterajšie výsledky reformy, stabilizácia makroekonomickej situácie a najbližšie privatizačné kroky vlády. Priblížený bol pokrok v prijímaní legislatívy a budovaní nových inštitúcií so zameraním na vnútorný trh. Ďalej boli zmienené otázky prípravy plánu na odstavenie prvého bloku JE Bohunice, príprava zákona o štátnej službe, naplňovanie stratégie reformy verejnej správy.

Rok 2000 podľa očakávaní nebol obdobím politickej diskusie o rozširovaní Aliancie. Členské štáty NATO zamerali svoju pozornosť na Akčný plán pre členstvo (MAP) a prípravu kandidátskych štátov. Žiaden členský štát Aliancie nespochybnil záväzok pokračovať v rozširovaní a rétorika v tomto zmysle vychádza zo záverov Washingtonského summitu, keď sa NATO zaviazalo k politike otvorených dverí. Ďalší summit, ktorý prehodnotí rozšírenie, sa bude konať najneskôr v roku 2002.
Významným potvrdením integračných ambícií SR boli výsledky návštevy generálneho tajomníka (GT) NATO v SR v máji t.r., počas ktorej GT zdôraznil, že Aliancia oceňuje výsledky dosiahnuté SR v príprave na členstvo v NATO a potvrdil, že SR je vnímaná v NATO ako silný kandidát na členstvo (v podobnom duchu sa niesli i návštevy ďalších vysokých predstaviteľov Aliancie v SR). Dôležitým signálom v tomto zmysle bolo i stretnutie predsedu vlády SR M. Dzurindu s GT NATO a veľvyslancami vybraných členských krajín Aliancie (USA, VB, NSR, PR, ČR a MR) v sídle NATO v novembri t.r. Rokovania potvrdili, že za dva uplynulé roky dokázala SR pozitívne využiť vnútropolitický vývoj a stať sa rešpektovaným kandidátom na členstvo v NATO.
Z pohľadu integračných ambícií SR má veľký význam schválenie Bezpečnostnej stratégie SR vládou SR. Ide o zásadný dokument v oblasti bezpečnosti štátu, ktorý má nadstranícky a dlhodobý charakter a nesporne prispeje k posilneniu integračného smerovania a kredibility SR.
Ročný národný program PRENAME na rok 2001 (RNP PRENAME 2001) bol odovzdaný Aliancii koncom septembra 2000. Po zasadnutí Posilneného politického výboru na vyššej úrovni so SR SPC(R)+SR v októbri 2000, ďalej po medzinárodnom seminári o implementácii MAP, a predovšetkým po novembrovom stretnutí predsedu vlády SR M. Dzurindu s GT NATO G. Robertsonom sa ukazuje nutnosť položiť v ďalšej etape dôraz na realistické ciele, ktoré budeme v ďalšom období schopní plniť, pričom určujúcimi princípmi nášho úsilia sú a budú kontinuita, kredibilita a konzistentnosť.
SR intenzívne diskutovala a konzultovala svoju prípravu na členstvo v NATO s predstaviteľmi Aliancie a jej kľúčových krajín, pričom výrazné miesto patrilo novým členom NATO. SR spolupracovala na expertnej úrovni a vymieňala si skúsenosti v oblasti integračných krokov i s ďalšími ašpirantmi na členstvo v NATO. Praktickým vyjadrením spolupráce štátov MAP bolo uskutočnenie seminára na expertnej úrovni o skúsenostiach z implementácie Akčného plánu pre členstvo (MAP), ktorý sa uskutočnil v Bratislave v novembri 2000.
Z hľadiska úrovne pripravenosti na členstvo v NATO sa SR opierala tiež o doterajšie dobré výsledky dosiahnuté v spolupráci v rámci Euroatlantickej partnerskej rady (EAPC) a programu Partnerstvo za mier (PfP), ako aj individuálneho dialógu s NATO.

V roku 2000 pokračovala účasť SR  na európskom obrannom plánovaní v oblasti krízového manažmentu, ktorý umožňoval prístup k plánovacím mechanizmom NATO  v podobnej forme aká bola do konca roku 2000 používaná v rámci ZEÚ (formát „28“+USA a Kanada). Napriek  predošlému úsiliu SR a ostatných asociovaných partnerov ZEÚ v priebehu celého roku 2000 sa však po zasadnutí RM ZEÚ v Marseille nerealizuje transfer kapacít a expertízy ZEÚ do EÚ v takej miere, ktorá by umožnila aj transfer acquis členského štatútu a práv, ktorý SR mala v ZEÚ vo formáte „28“ a  ktoré nám umožňovali v tomto formáte primeranú účasť na európskych bezpečnostných konzultáciách a na obrannom plánovaní tejto organizácie a jej spoločných cvičeniach s NATO. Pozastavenie operačnej funkčnosti ZEÚ a plánovaný transfer funkcií krízového manažmentu  zo ZEÚ na EÚ sa pre SR v tomto smere javí ako  nevýhodný.

SR sa v súlade so zameraním zahraničnej politiky na rok 2000 prezentovala na pôde Rady Európy ako štát prispievajúci k stabilite na kontinente. Politické sympatie voči SR, ktoré sme zaznamenali po voľbách v roku 1998 a potvrdili zahraničnopolitickými výsledkami v roku 1999 sa nám darilo udržiavať. Politická kritika SR v orgánoch RE nezaznievala. Vnútropolitický vývoj a domáce udalosti neboli predmetom takmer žiadnych oficiálnych komentárov, ale predstavitelia RE sa o ne v rozhovoroch zaujímali (politická situácia, príprava novely ústavy, reforma verejnej správy, referendum).   
V roku 2000 SR podpísala, resp. ratifikovala celkom 12 nových zmlúv RE, medzi nimi Európsku chartu miestnej samosprávy, 2 dohovory o korupcii (civilnoprávny a trestnoprávny) a Protokol č. 12 k Európskemu dohovoru o ľudských právach. Celkove je tak SR účastníkom 75 dohovorov RE. 
Medzi ďalšie udalosti, ktoré sa osobitne týkali SR, možno zaradiť monitorovacie a kontrolné aktivity RE: Poradný výbor k Rámcovému dohovoru na ochranu národnostných menšín navštívil SR a prijal avis k implementačnej správe SR, kontrolnú návštevu SR vykonal Európsky výbor na zabránenie mučenia (CPT), v júni zverejnila ECRI druhú správu o SR, v septembri sa uskutočnila návšteva skupiny pre boj proti korupcii (GRECO) v SR. 

Aktivity SR v OBSE možno považovať za primerané až nadštandardné jej celkovému postaveniu a vplyvu v tejto organizácii. Uplynulý rok potvrdil, že SR nie je „objektom“ pozornosti ostatných účastníckych štátov OBSE, ale aktívnym prispievateľom k bezpečnosti a stabilite v stredoeurópskom regióne.
SR udržiavala stabilnú úroveň zastúpenia v misiách OBSE v krízových európskych regiónoch. SR mala 5 zástupcov v misii OBSE v Kosove, 2 v Gruzínsku, 1 v Moldavsku, 1 v Macedónsku,  v Bosne a Hercegovine a 1 v úrade ODIHR v Čiernej Hore.  
SR ako jedna z dvoch nečlenských (spolu s Nórskom) a jediná z asociovaných krajín EÚ  naďalej participovala v pozorovateľskej misii EÚ na západnom Balkáne - ECMM.

Oblasť odzbrojenia a kontroly zbrojenia, osobitne práca Konferencie o odzbrojení, bola aj v roku 2000 veľmi obmedzovaná rozpormi v názoroch na riešenie problematiky jadrového odzbrojenia, zbrojenia vo vesmíre ako aj regionálnymi konfliktmi. Na vôľu pre dosiahnutie  konsenzu negatívne zapôsobil zámer administratívy USA prijať rozhodnutie o zriadení národného protiraketového obranného systému USA, ktoré RF a Čína stále vnímajú ako ohrozenie platnosti Zmluvy o obmedzení systémov proti balistickým strelám. Vychádzajúc z priorít zahraničnej politiky SR svoje postoje v odzbrojení vôbec úzko koordinuje s pozíciami Európskej únie a krajín NATO. 
Výrazný zahraničnopolitický ohlas získalo rozhodnutie Slovenska o úplnom zničení svojich zásob protipechotných mín, ktoré bolo oficiálne ukončené 31. augusta 2000, alikvidácia raketového komplexu SS-23.
V priebehu roku 2000 vykonávala SR funkciu predsedu Plenárneho zasadnutia Wassenaarskeho usporiadania (WA PLM). V tejto súvislosti bolo uskutočnených množstvo aktivít spojených s prípravou a priebehom plenárneho zasadnutia, ktoré sa konalo 30. 11. - 1. 12. 2000 v Bratislave. Jeho výsledky spolu so súhlasom na konanie WA PLM v Bratislave je možné považovať za významný úspech multilaterálnej diplomacie SR v roku 2000.

V r. 2000 bola SR členom (prípadne zmluvnou stranou) 72 medzinárodných organizácií, programov, fondov a pod.. Svoje postoje prezentovala vlastnými vystúpeniami, pripájaním sa k vystúpeniam EÚ, ako aj kosponzorovaním tých vystúpení a rezolúcií, ktoré sú relevantné z hľadiska jej záujmov.  

Rok 2000 sa v OSN niesol v znamení Miléniového summitu hláv štátov a vlád, ktoré sa uskutočnilo v dňoch 6.-8. septembra 2000. Delegáciu SR viedol predseda vlády SR M. Dzurinda. V rozprave 55. zasadania Valného zhromaždenia vystúpil minister zahraničných vecí E. Kukan so stanoviskami SR k otázkam reformy OSN, najmä BR OSN, systému financovania a mierových operácií. SR pokračovala v aktívnej účasti v mierových operáciách OSN.
Minister zahraničných vecí E. Kukan pokračoval vo výkone funkcie osobitného vyslanca GT OSN pre Balkán. V tomto rámci uskutočnil stretnutia s GT OSN, navštívil krajiny Balkánu, uskutočnil rokovania s členmi BR OSN a realizoval sériu ďalších aktivít.
Dňa 3. júla 2000 bol v Bratislave  slávnostne otvorený Regionálny styčný úrad pre kontrolu drog a prevenciu kriminality (RSÚ) s pôsobnosťou pre krajiny V4 a Slovinsko a v novembri 2000 Regionálny úrad Populačného fondu OSN (UNFPA).

27. apríla 2000 pri posudzovaní pozície SR voči Liberalizačným zákonníkom OECD vláda SR ukončila technickú časť prístupového procesu začlenenia SR do OECD. Podkladom pre získanie pozitívneho hodnotenia bola rozsiahla novelizácia viac ako desiatky zákonov, v ktorých vláda zohľadnila liberalizačné požiadavky OECD nevyhnutné pre získanie plnohodnotného členstva. Po intenzívnej diplomatickej ofenzíve a nájdení riešenia otázky audiovízie bola Slovenská republika na základe rozhodnutia Rady OECD dňa 29.7.2000 oficiálne pozvaná za 30. člena Organizácie. Uložením ratifikačných listín u depozitára Dohovoru OECD, ktorým je Francúzska vláda, sa SR stala riadnym členom Organizácie.

Višegrádska spolupráca prejavuje svoju efektívnosť a rastúcu dynamiku. Vo vzťahu k Slovenskej republike naplnila dôležitý cieľ, ktorým bola podpora SR v jej integračných ambíciách. Aj vďaka podpore zo strany ČR, MR a PR sa darí SR znižovať náskok jej partnerov v zoskupení v európskom integračnom procese. Rovnako významná je aj podpora SR v jej úsilí o vstup do Severoatlantickej aliancie, ktorým by sa zavŕšila etapa vyriešenia zásadných bezpečnostných otázok krajín višegrádskej skupiny, ako aj širšieho regiónu.
Závery oficiálneho stretnutia premiérov V4 v Prahe podnietili zintenzívnenie spolupráce v ďalších významných oblastiach, akými sú zvyšovanie občianskeho komfortu, zvýraznenie ekonomickej dimenzie kooperácie krajín V4 a prehĺbenie súčinnosti najmä v otázkach vnútornej bezpečnosti, spravodlivosti a životného prostredia.
Dôležitým príspevkom k prehĺbeniu spolupráce krajín V4 bolo založenie Medzinárodného višegrádskeho fondu, ako zatiaľ jedinej inštitucionálnej formy višegrádskej spolupráce. Cieľom činnosti Fondu je finančná podpora spoločných projektov v oblasti kultúry, školstva, vedy, mládeže a cezhraničnej spolupráce. Fond, ktorého sídlom sa stala Bratislava, úspešne rozbehol svoju činnosť a poskytol prvé prostriedky vybratým projektom.

SR naďalej podporuje vzájomnú spoluprácu v oblasti rozvoja CEFTA a podporuje vstup nečlenských krajín do CEFTA po splnení jej prístupových podmienok. Zároveň SR podporuje snahu členských krajín CEFTA o koordináciu postupu v rámci rokovania WTO.

V uplynulom období došlo k ďalšiemu posilneniu hospodárskej spolupráce medzi členskými krajinami SEI pri realizácii projektov v rámci Paktu stability zameraných na obnovu Balkánu. Vrcholnou akciou SEI v roku 2000 bol summit predsedov vlád za účasti  ministrov zahraničných vecí členských štátov SEI, ktorý sa uskutočnil v Budapešti v dňoch 24.- 25.  novembra 2000. Summit sa venoval hodnoteniu vývoja v regióne Stredoeurópskej iniciatívy vo svetle nedávnych zmien mocenských pomerov v JZR a  posúdil budúce priority v činnosti SEI s dôrazom na rozvoj regionálnej a cezhraničnej spolupráce. 
V oblasti národnostných menšín v rámci SEI zdôrazňuje SR prednostné postavenie uplatňovania Rámcového dohovoru Rady Európy na ochranu národnostných menšín pred Inštrumentom SEI na ochranu práv menšín. K Inštrumentu, ktorý podpísalo jedenásť zo šestnástich členských štátov SEI, SR nepristúpila.

Vo vytváraní legislatívnych podmienok pre cezhraničnú spoluprácu Slovenská republika ešte vždy zaostáva za väčšinou susedných štátov, v uplynulom roku však boli realizované mnohé kroky, smerujúce k odstráneniu tohto stavu. K nim možno zaradiť ratifikáciu Európskeho rámcového dohovoru o cezhraničnej spolupráci medzi územnými celkami alebo orgánmi a jeho doplnkového protokolu.
Najrozvinutejšia je cezhraničná spolupráca s Poľskou republikou. V rámci regionálnej spolupráce SR kladie značný dôraz a naďalej chce využívať možnosti vyplývajúce z potenciálu trilaterálnej spolupráce Slovensko - Rakúsko – Maďarsko (Bratislava - GyŘr – Viedeň).

Vzťahy SR a USA možno charakterizovať ako najlepšie v doterajšej histórii. Stykové aktivity predstaviteľov SR na všetkých úrovniach boli cielene zamerané na presadzovanie integračných priorít SR (NATO, EÚ, OECD) a zvýšenie záujmu amerických investorov o SR. Spolupráca v oblasti bezpečnostnej politiky a prípravy Slovenska na členstvo v NATO sa vyznačovala otvoreným a konštruktívnym dialógom, ktorého výsledkom bola hodnotiaca štúdia stavu Armády SR, vypracovaná tímom generála Garretta.
USA podporujú úsilie SR stať sa členom EÚ, avšak na rozdiel od jednoznačnej politickej podpory, vláda USA pozorne monitoruje proces približovania a harmonizáciu hospodárstva kandidátskych krajín s ekonomickým prostredím EÚ. USA kladú dôraz na zabezpečenie ekvivalentných podmienok pre americké firmy a investorov. 
Z ekonomického aspektu možno vývoj bilaterálnych vzťahov v roku 2000 hodnotiť ako prelomový. SR dosiahla podporu USA pre členstvo SR v OECD. Zvýšil sa záujem amerických podnikateľov o SR. Úspešne boli zavŕšené rokovania o vstupe strategického investora US Steel do VSŽ Košice.
K rozvoju bilaterálnych vzťahov významne prispieva aj spolupráca na mimovládnej úrovni. V októbri bola otvorená Americko-slovenská akčná komisia, ktorá bude plniť funkciu neformálneho fóra pre stretnutia podnikateľských, vládnych a mimovládnych subjektov.

V roku 2000 bola SR v Kanade po dlhšom čase vnímaná ako demokratická, prozápadne orientovaná a dôveryhodná krajina, uznávajúca hodnoty vyspelých demokratických spoločností. Dôkazom je podstatný nárast počtu vzájomných bilaterálnych návštev vysokých vládnych predstaviteľov v porovnaní s minulým rokom. Stykové aktivity boli venované najmä integračným snahám SR do medzinárodných ekonomických a politicko-bezpečnostných štruktúr.

Vo vzťahoch so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska sa nám podarilo vytvoriť predpoklady pre ich štandardný rozvoj, porovnateľný s ostatnými krajinami V4. Spojené kráľovstvo podporuje členstvo SR ako v NATO, tak aj v EÚ a podporilo tiež kandidatúru SR do OECD.
Pokračujúcu aktivizáciu bilaterálnych slovensko-britských vzťahov potvrdila aj oficiálna návšteva korunného princa Charlesa v SR, ktorá sa uskutočnila v dňoch 1.-2.11.2000 na pozvanie prezidenta SR.

V Nemeckej spolkovej republike je SR vnímaná ako budúci partner v EÚ. Slovensko je uvádzané (spolu s Maltou ako osobitným prípadom) ako najpripravenejšia KK spomedzi krajín, ktoré začali rokovať až v roku 2000. Pre SR z rokovaní nemeckého kancelára v SR vyplynulo, že s nemeckými predstavami o rozšírení EÚ korešponduje súčasný vstup krajín V4 do EÚ, spolu so Slovinskom a Estónskom. 
Postoj Nemecka k rozširovaniu NATO je síce v súlade s prijatou stratégiou otvorených dverí, nič však zatiaľ nenasvedčuje tomu, že by nemecká politika chcela zohrávať aktívnu úlohu v tomto procese. V tomto zmysle možno chápať i posolstvo spolkového kancelára voči Slovensku, podľa ktorého v prípade, že ak sa NATO bude rozširovať, Nemecko podporí SR. Napriek tomu je vyslovenie podpory SR pozitívnym signálom a potvrdením skutočnosti, že SR patrí medzi najperspektívnejších kandidátov vstupu do NATO. 
Nová kvalita nemecko - slovenských vzťahov sa prejavila i v nemeckej podpore vstupu SR do OECD.
Pretrvávajúcou otvorenou otázkou vzájomných vzťahov je problematika dokončenia revízie zmluvnej základne. 

SR vstupovala do hodnoteného obdobia s oprávnenými nádejami na ešte výraznejšie prehĺbenie  a kvalitatívny  posun politického dialógu s Francúzskou republikou a na konkrétny pokrok v procese budovania vzájomných privilegovaných vzťahov. Pre túto zmenu sa  v roku 2000 vytvorili priaznivé predpoklady. Rok 2000 znamená podstatný posun v realizácii priorít zahraničnej politiky SR vo vzťahu k Francúzsku - podpora FR pri vstupe SR do OECD a podpora pri urýchľovaní a predovšetkým skvalitňovaní prístupového procesu SR do EÚ.
Na celkovú úroveň bilaterálnych vzťahov čiastočne vplývala citlivosť francúzskej strany v otázkach budovania systému spoločnej európskej obrany a bezpečnosti ako určitého prvku vytvárania rovnováhy  vo vzťahu k NATO. 
V oblasti ekonomickej dimenzie diplomacie je potrebné  zvýšenie percentuálneho podielu francúzskych investícií na celkovom objeme v SR.

Taliansko - slovenské vzťahy kulminovali v minulom roku, keď Rím navštívili vrcholní predstavitelia SR. Politické kontakty v r. 2000 neboli menej intenzívne, ale udiali sa temer výhradne v Talianskej republike alebo na iných fórach. 
	Talianska strana oceňuje pokrok dosiahnutý vo vnútropolitickej oblasti a podporuje súčasný politický vývoj na Slovensku. Popri podpore vstupu SR do EÚ sa potvrdzuje posun v stanovisku TR k najbližšiemu rozširovaniu NATO, t.j. že popri Slovinsku bude Taliansko podporovať i SR. TR veľkou mierou prispela k prijatiu  SR za člena  OECD.
Pozitívny vývoj existuje vo vzájomných hospodárskych vzťahoch (TR je tretí najväčší obchodný partner SR) a očakávame, že vyústi aj do väčšieho prílevu talianskych investícií.

V relácii SR - Svätá Stolica dominovala v r. 2000 príprava Základnej zmluvy medzi SR a Svätou stolicou, ktorá bola zavŕšená jej podpisom, ratifikáciou a odovzdaním ratifikačných listín.

	Charakter politického dialógu s Portugalskou republikou vychádzal z absencie sporných tém v dvojstrannej relácii a zo snahy rozvíjať všestrannú spoluprácu na základe priateľských a partnerských vzťahov, rešpektujúc zásadu vzájomnej výhodnosti. Dôležitú podporu poskytlo Portugalsko v roku 2000 snahám SR o integráciu do EÚ a OECD. Portugalské predsedníctvo v Európskej rade bolo pre SR historickým medzníkom, pretože otvorilo negociácie so Slovenskou republikou o vstupe do EÚ, pričom bolo otvorených 8 rokovacích kapitol, čím sa naplnil jeden zo základných zámerov ZP SR na rok 2000. Portugalsko pristupuje k procesu rozširovania EÚ ústretovo, i keď zdôrazňuje nevyhnutnosť adekvátnej ekonomickej pripravenosti kandidátskych krajín a nepripúšťa politické ovplyvňovanie prístupového procesu. Pozitívne signály sú aj v otázke podpory členstva SR v NATO.
 
Celkovo možno rok 2000 vo vzťahoch medzi SR a Španielskym kráľovstvom  charakterizovať ako obdobie významného zintenzívnenia kontaktov a nadväzovania spolupráce vo viacerých oblastiach. Výmena návštev predsedov vlád otvorila novú etapu vzájomnej spolupráce s dôrazom na jej čo najširší záber.	
Dôležitým prvkom pre SR sú vzťahy s ŠK na multilaterálnej úrovni. ŠK permanentne vyjadruje podporu integrácii SR do EÚ a NATO. V procese rozširovania EÚ bolo ŠK vždy za uplatnenie princípu regaty a za zahrnutie SR do procesu. ŠK taktiež pokladá SR za významného kandidáta na vstup do NATO. Pri posudzovaní vstupu do OECD ŠK jednoznačne podporilo SR. Výbornú úroveň vzájomných vzťahov je možné dokumentovať aj na dohode ŠK a SR o vzájomnej podpore kandidatúr do BR OSN (ŠK v r. 2003-2004, SR 2006-2007).

Vývoj vzťahov s Rakúskou republikou mal napriek komplikovanému vnútropolitickému vývoju v tejto krajine a nepriaznivej reakcii medzinárodného spoločenstva na vytvorenie novej rakúskej vlády naďalej pozitívnu tendenciu. SR sa nepripojila k sankciám, ktoré proti Rakúsku prijali jeho partneri v EÚ.
Vzájomné vzťahy Slovenskej republiky a Rakúska nie sú negatívne ovplyvňované žiadnymi otvorenými otázkami. Jedinú otázku, ktorá bola ešte aj začiatkom r. 2000 rakúskou stranou považovaná za problémovú - bezpečnosť JE - sa transparentným a komunikatívnym prístupom SR, ako aj rozhodnutím o ukončení prevádzky dvoch blokov JE Bohunice v rr. 2006 a 2008, podarilo dostať do takej polohy, ktorá nezaťažuje vzájomné vzťahy. Latentne prítomnou otázkou vo vzájomných vzťahoch je problematika Benešových dekrétov.
Rakúsko je naším druhým najvýznamnejším obchodným partnerom z krajín EÚ - druhé vo vývoze a tretie v dovoze.

Aj v prípade rozvoja vzťahov s ostatnými členskými krajinami NATO a EÚ dominovali otázky získania podpory pre náš vstup do týchto integračných zoskupení. V tomto smere bola naša zahraničná politika mimoriadne úspešná.

V slovensko-českej relácii bola využitá vhodná politická atmosféra po nástupe nových vládnych kabinetov v obidvoch krajinách na intenzifikáciu politického a rezortného dialógu smerom k rozvoju novej kvality vzájomnej spolupráce. Vhodné politické ovzdušie umožnilo uzatvoriť citlivú otázku delenia majetku bývalej federácie, vrátane navrátenia slovenského zlata, ako aj vyriešiť otvorené otázky z oblasti občiansko-právnej problematiky. 
Za posledné dva roky sa vytvoril základný rámec periodicity kontaktov na najvyššej úrovni - od pravidelných stretnutí prezidentov (ktoré narušili len zdravotné ťažkosti slovenského prezidenta), cez návštevy predsedov vlád (2x ročne - máj/november), stretnutia ministrov (minimálne 1x ročne všetky rezorty) a výborov parlamentov.
Pokračovala priebežná aktualizácia a sústavné skvalitňovanie zmluvno-právnej základne s cieľom jej prispôsobenia súbežnému smerovaniu do EÚ a rozvoju novej kvality nadštandardnej spolupráce, ktorá priniesla v roku 2000 podpis 10 zmluvných dokumentov.

V roku 2000 sa štandardnými prvkami vzájomných vzťahov medzi SR a Poľskou republikou stali partnerstvo, spoľahlivosť, ústretovosť a  solidarita. Reálnym prejavom úrovne vzťahov bola pomoc a podpora PR pri vstupe SR do OECD. Poľská republika dôsledne podporuje politiku otvorených dverí NATO a skoré členstvo SR v Aliancii.
K spokojnosti oboch krajín sa rozvíja ich obchodno-ekonomická spolupráca. Výška vzájomného obchodného obratu v roku 2000 dosiahla magické číslo 1 mld. USD.

Hlavnou udalosťou slovensko-maďarských vzťahov v hodnotenom období bola oficiálna návšteva prezidenta SR  Rudolfa Schustera v Maďarsku, ktorej výsledky potvrdili, že obe krajiny sú zainteresované na ďalšom rozvoji spolupráce vo všetkých oblastiach spoločného záujmu. Uskutočnili sa viaceré neoficiálne stretnutia predsedov vlád a ministrov zahraničných vecí a rokovania ďalších ministrov vlád oboch krajín. Politickí predstavitelia MR tak na bilaterálnych, ako aj multilaterálnych fórach naďalej podporovali vstup Slovenska do EÚ, NATO i OECD.
Pri rokovaniach na politickej úrovni maďarská strana nastoľovala predovšetkým otázky týkajúce sa maďarskej menšiny v SR - reforma verejnej správy, zriadenie maďarskej fakulty, ale napríklad i využívanie pôdy neidentifikovateľných vlastníkov. 

Vzťahy s ostatnými asociovanými krajinami pre vstup do EÚ mali predovšetkým pragmatický rozmer, ktorý sa opieral o výmenu skúseností z prístupového procesu.

Zo všeobecného hľadiska je možné konštatovať, že základná línia slovensko-ruských vzťahov sa začína postupne dostávať do určitého stabilného, časom a zosúlaďovanými záujmami overeného rámca. SR má celkovo snahu o rozvoj dobrých a partnerských kontaktov s RF. Ruská federácia je pre Slovensko jedným z najvýznamnejších ekonomických partnerov. Rusko si naďalej udržovalo postavenie monopolného dodávateľa energetických surovín.
Na rozvoj rusko-slovenských vzťahov mal v roku 2000 vplyv problém nákupu systému S 300, zavedenie vízovej povinnosti, otázky tranzitu ruských energetických surovín do Európy a ďalšie okruhy. 

Dvojstranné vzťahy SR a Ukrajiny v roku 2000 boli poznačené rozhodnutím o zavedení vízovej povinnosti, na čo neskôr ukrajinská strana reagovala rozhodnutím o jednostrannom vypovedaní dohody o prijímaní a odovzdávaní občanov tretích krajín cez spoločnú hranicu - tzv. readmisnej dohody. Návšteva ukrajinského premiéra V. Juščenka na Slovensku v závere roku potvrdila pozitívnu tendenciu v smerovaní našich tradične priateľských vzťahov.
Hlavnou úlohou vyplývajúcou z konkretizácie hlavných zámerov Programového vyhlásenia vlády SR na rok 2000 v podmienkach MZV SR bola stanovená podpora začleňovaniu Ukrajiny do európskych a regionálnych štruktúr, najmä CEFTA a aktivizácia všestranného politického dialógu a vzájomne výhodnej hospodárskej spolupráce s cieľom riešiť negatívnu tendenciu klesajúceho vzájomného obchodu.

Vzťahy s ostatnými krajinami SNŠ v roku 2000 vychádzali predovšetkým z potreby zvyšovania úrovne hospodárskej spolupráce, najmä v oblasti dodávok a transportu energetických a ďalších surovín.

Politiku SR voči západobalkánskemu regiónu determinujú hlavné strategické ciele zahraničnej politiky. To sa prejavilo v postojoch vlády SR v čase kosovskej krízy a tiež v zohľadňovaní spoločnej politiky EÚ voči JZR a ďalším krajinám regiónu. 

Hodnotené obdobie možno vo vzťahu k Juhoslovanskej zväzovej republike rozčleniť na dve etapy, pričom medzníkom boli voľby zväzového prezidenta, zväzového parlamentu a miestnych samospráv v Srbsku (24.9.). Po októbrových zmenách navštívil JZR minister zahraničných vecí E. Kukan, po prvýkrát vo funkcii zvláštneho vyslanca GT OSN pre Balkán (15.-16.10.) a minister hospodárstva Ľ. Harach (13.11.), ktorý viedol hospodársko-obchodnú delegáciu SR. 
 
V uplynulom roku pokračovala tendencia rastu významu ázijsko-pacifického regiónu v medzinárodných vzťahoch, k čomu prispelo prekonanie dôsledkov východoázijskej finančnej krízy a obnovenie dynamického ekonomického rastu. Výsledkom aktívnejšieho prístupu vlády je zvýšený záujem dôležitých krajín o skvalitnenie všestrannej spolupráce so SR, čo v konečnom dôsledku prispelo k upevneniu medzinárodného postavenia SR
V bezpečnostno-politickej oblasti došlo k niektorým pozitívnym posunom (najmä v prípade vývoja na Kórejskom polostrove), naďalej však pretrvávali viaceré vnútorné a vonkajšie konflikty (Východný Timor, indicko-pakistanský spor o Kašmír, ozbrojené zrážky na Srí Lanke). 

Ekonomický, ale aj politický význam regiónu Blízkeho a Stredného východu a severnej Afriky je determinovaný skutočnosťou, že oblasť je hlavným zdrojom svetových zásob ropy. Tento región vytvára predpoklady pre širokú obchodno-hospodársku spoluprácu nielen pre svoju geografickú blízkosť, ale aj širokú absorbčnú vlastnosť svojho trhu.

Napriek veľkému potenciálu má oblasť subsaharskej Afriky menej dôležitý význam s výnimkou JAR a Angoly a čiastočne aj Zimbabwe, Kene a Nigérie, v ktorých má SR efektívne zastupiteľské úrady. Vzťahy SR so štátmi oblasti subsaharskej Afriky nie sú zaťažené problémami v politickej oblasti, avšak obchodno-ekonomické vzťahy sú v dôsledku existujúcich podmienok na rozvoj na minimálne možnej úrovni.

Východiskom  zamerania zahraničnej  politiky  SR voči  krajinám Latinskej Ameriky vo všeobecnosti je záujem Slovenska o vyváženosť v budovaní všestranných bilaterálnych vzťahov, pričom zvláštny dôraz je kladený na rozvoj hospodárskych vzťahov pri aktívnom presadzovaní ekonomických záujmov slovenských podnikateľských subjektov. Oblasť Latinskej Ameriky je dynamicky sa rozvíjajúcou oblasťou s veľkým potenciálom, rastúcim trhom, na ktorom je prítomnosť SR z pohľadu jej vývozných možností zaujímavá a žiadúca.

V medzinárodnoprávnej oblasti sa MZV SR v rámci svojej pôsobnosti sústredilo na presadzovanie a obhajobu práv a záujmov Slovenskej republiky. Do 30. novembra 2000 SR uzavrela 63 dvojstranných zmlúv, z toho 8 na úrovni prezidentskej, 41 na vládnej a 14 na rezortnej. Ďalej SR podpísala, ratifikovala, pristúpila alebo prijala celkom 38 mnohostranných medzinárodných zmlúv. 
V rámci implementácie jednotlivých bodov rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v spore o Sústavu vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros pokračujú rokovania s maďarskou stranou. Vláda SR v závere roka prerokovala Priebežnú správu o výsledkoch rokovania delegácie vlády SR o realizácii rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v Haagu vo veci Sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros a návrh ďalšieho postupu. 

V konzulárnej oblasti sa SR snažila o zosúladenie vízovej praxe SR s vízovou praxou štátov EÚ, harmonizáciu práva s právom EÚ, rozširovanie kariérnej konzulárnej siete, rozšírenie siete konzulárnych úradov SR vedených honorárnymi konzulárnymi úradníkmi a o pokračovanie negociačného procesu readmisných a bezvízových dohôd s niektorými štátmi.

Slovensko sa v roku 2000 aktívne zapájalo do medzinárodných aktivít, v oblasti presadzovania a dodržiavania ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. Veľká pozornosť bola venovaná medzinárodným súvislostiam a dopadom pokračujúcej hromadnej emigrácie Rómov zo SR do viacerých štátov Európy. MZV SR taktiež participovalo na návrhoch riešenia otázok práv osôb patriacich k národnostným menšinám v rámci Paktu stability pre juhovýchodnú Európu.

V súlade s koncepciou pokračovalo aj v uplynulom roku budovanie siete slovenských inštitútov (SI) v zahraničí. Dôraz bol pritom kladený na podporu zvýšenia informovanosti o Slovensku v členských krajinách EÚ a NATO, teda na rozvoj siete SI týmto smerom. Cieľom bolo spolupodieľať sa na príprave pozitívnych podmienok pre integráciu Slovenska do týchto zoskupení. Zriadením SI Paríž k 1.1.2001 sa počet SI v zahraničí zvýši na 8 (Praha, Budapešť, Varšava, Moskva, Rím, Berlín, Viedeň a Paríž).
	
V roku 2000 MZV SR v nadväznosti na uzn. vlády SR č.1146 z decembra 1999 zabezpečilo k 30.6.2000 delimitáciu 2 systemizovaných miest  pre novovznikajúcu centrálnu štátnu inštitúciu pre krajanov pri MK SR. Zároveň bola na MK SR delimitovaná prevažná časť krajanskej problematiky, vrátane delimitácie účelových prostriedkov na pomoc krajanom.  

Medializácia činnosti MZV SR súvisela so širokým spektrom zahraničnopolitických aktivít Slovenskej republiky. V rámci plánovaného zamerania MZV SR kládlo dôraz predovšetkým na informovanie o vstupe Slovenska do OECD ako i pridruženia k NATO. V súvislosti s transparentnosťou týchto prioritných aktivít sa venovala zvýšená pozornosť propagovaniu cieľov a zámerov pracovných ciest ministra zahraničných vecí SR ako i ďalších vedúcich predstaviteľov rezortu v zahraničných i domácich médiách. Tlačový odbor inicioval a zabezpečoval pracovné návštevy zahraničných novinárov a televíznych spoločností na Slovensku.

Sieť zastupiteľských úradov SR ku dňu 31.12.2000 tvorí 60 veľvyslanectiev, 7 stálych misií, 5 generálnych konzulátov a 7 Slovenských inštitútov. V porovnaní s rokom 1999 došlo ku konštituovaniu ZÚ SR v Minsku, ktorý mal predtým štatút generálneho konzulátu a ZÚ SR v Rige. GK Bonn sa transformoval na pobočku ZÚ Berlín, došlo k zriadeniu GK v  Brne a Užhorode a bolo ukončené pôsobenie GK v Padove a Minsku.

ZAMERANIE ZAHRANIČNEJ POLITIKY SR V ROKU 2001

Zahraničná politika SR bude tak ako v predchádzajúcich dvoch rokoch vychádzať z Programového vyhlásenia vlády SR, v ktorom sú ako strategické priority definované integrácia do Európskej únie a získanie členstva v Severoatlantickej aliancii. V súlade s týmto dokumentom je ďalšou prioritou rozvoj a prehlbovanie spolupráce v rámci stredoeurópskeho regiónu, predovšetkým s krajinami V4. Poslednú prioritu – získanie členstva v OECD – sa nám podarilo naplniť v závere roku 2000. 

MZV SR sa v roku 2001 zameria na zintenzívnenie predvstupovej stratégie smerom k Európskej únii dôsledným realizovaním harmonogramu prístupových rokovaní a prípravy na zasadnutia spoločných orgánov SR a EÚ zriadených v rámci Európskej dohody o pridružení. MZV SR spolu s podpredsedom vlády SR pre európsku integráciu, Úradom vlády SR ako koordinátorom vnútornej prípravy SR na vstup do EÚ a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy bude klásť dôraz na implementáciu záväzkov vyplývajúcich z negociačných pozícií SR, podrobné monitorovanie parciálnych procesov predvstupovej stratégie, najmä na aproximáciu legislatívy, budovanie inštitúcií a finančné zabezpečenie predvstupovej prípravy. Tento monitoring sa bude realizovať predovšetkým prostredníctvom ďalšej revízie Národného programu pre prijatie acquis communautaire, ktorý je národným dokumentom určujúcim úlohy a časový harmonogram predvstupovej prípravy. Tento proces si vyžiada zintenzívnenie komunikácie v rámci negociačného tímu hlavného vyjednávača pre vstup SR do EÚ. V tomto smere prioritou tiež zostáva plnenie medzinárodnoprávnych záväzkov podľa Európskej dohody o pridružení, konkrétne prechod do druhej etapy, za čo je MZV SR primárne zodpovedné z kompetenčného zákona. V tomto smere MZV SR vyvinie úsilie na dosiahnutie pozitívneho hodnotenia zo strany únie v štvrtom hodnotení Komisie na jeseň v roku 2001.  
Základná priorita SR pre napredovanie v negociačnom procese vychádza zo strategického záujmu SR vstúpiť do EÚ spoločne s krajinami višegrádskej skupiny. Odovzdaním negociačných pozícií vo všetkých 29 kapitolách si SR vytvorila predpoklady pre čo najskoršie otvorenie rokovaní vo všetkých oblastiach acquis. Slovenská republika bude aj naďalej presadzovať dôslednú aplikáciu helsinských zásad: princípu diferenciácie a možnosti dobehnutia, tzv. catch-up princípu. SR sa bude aj naďalej zasadzovať za udržanie potrebnej dynamiky negociačného procesu.
Konkrétne rozpracovanie postupu SR v rokovaniach EÚ-SR sa bude odvíjať od záverov a odporúčaní EK v dokumente ,,Stratégia rozširovania“, záverov summitu v Nice a pracovných programov švédskeho a belgického predsedníctva.
Prioritnou snahou SR v prvom polroku 2001 je otvoriť rokovania v maximálnom počte zostávajúcich kapitol a predbežne uzatvoriť väčšinu kapitol otvorených počas francúzskeho predsedníctva ako aj výraznejšie posunúť rokovania v novootvorených kapitolách, vrátane predbežného uzatvorenia niektorých z nich.  Realizáciou tohto zámeru by sa posilnilo postavenie SR v rámci celého spektra kandidátov a prakticky by zaniklo delenie na tzv. luxemburskú a helsinskú skupinu kandidátov.
Z hľadiska potreby dosiahnutia našich cieľov bude zvýšená pozornosť sústredená najmä na nadchádzajúce predsednícke krajiny Švédsko, Belgicko, Španielsko, ďalej susedné Rakúsko, rozhodujúce členské štáty Nemecko, Francúzsko a Veľkú Britániu, z orgánov a inštitúcií EÚ najmä na posilnenie relácie s Európskou komisiou.
 V rámci aktivít orgánov ustanovených na základe Európskej dohody o pridružení bude aj v roku 2001 prebiehať pravidelný dialóg medzi SR a EÚ. Významnou témou spoločného záujmu bude prechod do druhej etapy plnenia predmetnej dohody. Vrcholným stretnutím v tomto rámci bude zasadanie Asociačnej rady SR-EÚ.
MZV SR je primárne zodpovedné za preberanie a implementáciu acquis v oblasti SZBP. Keďže preberanie acquis communautaire v oblasti SZBP je v súlade so zameraním zahraničnej politiky SR a súčasne aj predpokladom vstupu SR do EÚ, SR bude pokračovať v pripájaní sa k spoločným akciám, spoločným pozíciám únie v rámci SZBP.

Rok 2001 bude obdobím, kedy prebehne zásadná diskusia a sformujú sa názory členských štátov na rozširovanie Severoatlantickej aliancie. Z tejto skutočnosti vyplýva  potreba prehĺbenia a zintenzívnenia spolupráce s významnými členskými krajinami NATO. Jej rozvoj bude absolútnou prioritou slovenskej diplomacie v roku 2001. Základnou výzvou pre SR je mobilizácia v nasledujúcom období tak, aby už marcové rokovanie NATO+SR konštatovalo konkrétny pokrok v období od posledného zasadnutia 19+1 a od návštevy predsedu vlády SR v centrále NATO. V tomto období bude vypracované hodnotenie SR (Progress Report), od ktorého sa bude odvíjať štartovacia pozícia SR a ktorý bude zásadne ovplyvňovať postoje členských krajín.
Predmetom záujmu Aliancie všetky otázky spadajúce do oblasti komplexných politicko-ekonomických reforiem prebiehajúcich v SR. Prioritami prípravy na členstvo budú interoperabilita Armády SR s Alianciou, skvalitnenie ochrany utajovaných skutočností a získanie vyššej podpory obyvateľstva. Z hľadiska plnenia kritérií pre vstup SR do NATO bude tiež potrebné pokračovať v upevňovaní funkcií a inštitúcií demokratického štátu posilňujúcich právny štát, demokratické a civilné riadenie ozbrojených síl, ochranu ľudských a občianskych práv, trhovú ekonomiku, sociálnu spravodlivosť a ochranu životného prostredia. 
Bude potrebné pokračovať v konzultáciách a informovať NATO a jeho členské krajiny o krokoch v príprave SR na členstvo v Aliancii. Z pohľadu SR bude zvlášť dôležité vhodnou stratégiou udržať si podporu USA a V4 pre ambície stať sa členom NATO a pokúsiť sa získať podporu ďalšej kľúčovej európskej krajiny Aliancie. Bude dôležité pokračovať v rozvoji priateľských medzinárodných vzťahov najmä ďalším zintenzívnením spolupráce v rámci V4 na vrcholnej a expertnej úrovni s dôrazom na integráciu do NATO a EÚ. SR má záujem i o spoluprácu s ostatnými ašpirantskými krajinami pre vstup do NATO a bude sa podieľať na výmene informácií a skúseností z procesu prípravy na členstvo. Taktiež bude potrebné účasťou SR v KFOR naďalej prispievať k stabilizácii situácie v Kosove, obnove juhovýchodnej Európy, mieru a bezpečnosti v tejto časti Európy a v konečnom dôsledku kontinentu ako celku.
SR bude na multilaterálnej úrovni pripravená na vzájomnú spoluprácu predovšetkým pri presadzovaní ďalšieho rozširovania NATO v kľúčových krajinách Aliancie ako nevyhnutného kroku k posilneniu bezpečnosti európskeho kontinentu. SR plánuje zorganizovať 10. - 12. mája 2001 v Bratislave konferenciu na vysokej úrovni, ktorej hlavným odkazom bude vízia politickej integrácie Európy v širšom zmysle, vzájomná solidarita a dôveryhodnosť samotnej Aliancie. Medzi pozvanými budú kľúčoví predstavitelia členských i kandidátskych krajín (na úrovni predsedov vlád), súčasní i bývalí politici podporujúci rozširovanie Aliancie, ako aj ďalší prominentní hostia a žurnalisti.
Záujem SR stať sa súčasťou kolektívnej obrany členských štátov Aliancie musí sprevádzať pripravenosť participovať na všetkých základných funkciách NATO. Tak, ako považujeme kolektívnu obranu za kľúčovú funkciu NATO a jedinú možnú alternatívu získania bezpečnostných záruk, rovnako bude potrebné podporovať nové misie NATO, ktoré sú nevyhnutnou odpoveďou na nové výzvy a bezpečnostné riziká. 
Dôležitou udalosťou v procese prípravy SR na členstvo v NATO bude hodnotenie implementácie MAP v podmienkach SR, ktoré sa uskutoční na zasadnutí NAC vo formáte 19 + SR. 
SR sa bude naďalej aktívne zapájať do partnerskej spolupráce a konzultácii v rámci EAPC a posilneného programu Partnerstvo za mier, ktoré považuje za dôležité nástroje prispievajúce k bezpečnosti, budovaniu dôvery a k prevencii konfliktov v euroatlantickej oblasti. Dôležitým bude zintenzívnenie zapojenia zástupcov MZV SR, MO SR a ďalších ministerstiev do činnosti jednotlivých výborov a agentúr NATO, ako aj dôstojníkov v štábnych elementoch Partnerstva za mier na rôznych úrovniach, vo veliteľstvách Mnohonárodných kombinovaných účelových síl (CJTF) a vo funkciách riadiacich cvičení NATO/PfP.

V roku 2001 bude potrebné naďalej presadzovať legitímny záujem o presadenie účasti SR  na európskom obrannom plánovaní v oblasti krízového manažmentu, ktorý by umožňoval prístup k plánovacím mechanizmom NATO  v podobnej forme, aká bola do konca roku 2000 používaná v rámci ZEÚ. Úlohou našej zahraničnobezpečnostnej politiky v tomto smere bude navrhnutie, predloženie na rokovanie vlády SR a v prípade schválenia postupná implementácia systému krízového manažmentu na vrcholovej úrovni riadenia, ktorý by okrem potrebných vnútorných funkcií umožňoval aj zapojenie SR do medzinárodného krízového manažmentu NATO a taktiež EÚ.

Zahraničnopolitické aktivity SR smerom k Rade Európy je nevyhnutné naďalej chápať ako jeden z dôležitých  integračných prvkov. V tomto svetle je nevyhnutné vidieť prebiehajúce monitorovacie procesy na rôznych úrovniach so zameraním na národnostné menšiny, problematiku mučenia, rasizmus a intoleranciu, boj proti  korupcii, účinnosť právnych nástrojov, ku ktorým pribudne monitoring Kongresu miestnych a regionálnych samospráv. Taktiež Európsky výbor pre sociálne práva bude v roku 2001 posudzovať prvú správu SR o implementácii Európskej sociálnej charty. 
V súvislosti s hlavným problémom SR pred Európskym súdom pre ľudské práva, ktorý tvoria sťažnosti pre prieťahy v konaní, je potrebné dosiahnutie opatrení (reformy) na vnútroštátnej úrovni, smerujúcich k odstráneniu tohto problému.   

SR v rámci svojich diplomatických aktivít bude podporovať všetky kroky zamerané na  zvýšenie potenciálu a efektivity OBSE a upevnenia významného postavenia tejto organizácie v systéme kooperatívnej bezpečnosti. 
Osobitnú pozornosť bude SR venovať rokovaniam o tých otvorených otázkach, v ktorých sa v roku 2000 nepodarilo dosiahnuť uspokojivé riešenie v zmysle záverov Istanbulského summitu OBSE. Týka sa to najmä otázky revízie škály financovania veľkých misií OBSE, kde má SR záujem dosiahnuť zníženie svojho príspevku a prijatie objektívnych kritérií pre výpočet príspevkov účastníckych štátov OBSE. SR sa bude aktívne zúčastňovať na rokovaniach o právnom štatúte OBSE a bude pritom presadzovať prijatie takého riešenia, ktoré bude v súlade s medzinárodnou právnou praxou.      
Sústavnú pozornosť bude SR venovať ľudsko-právnej dimenzii, najmä dodržiavaniu vysokého štandardu uplatňovania princípov právneho štátu a ochrany ľudských práv. Osobitný dôraz bude kladený na odstraňovanie diskriminácie príslušníkov rómskej národnosti a implementáciu projektov zameraných na zlepšenie úrovne ich vzdelanosti, zamestnanosti a sociálnej situácie. 
SR bude usilovať o ďalšie posilnenie účasti v dlhodobých misiách OBSE a podporovať rozšírenie mechanizmov OBSE v oblasti prevencie konfliktov, krízového manažmentu a postkonfliktnej rehabilitácie.

Zahraničná politika v oblasti odzbrojenia a kontroly zbrojenia je hlavne otázkou multilaterálnou a ako takú ju SR vykonáva hlavne prostredníctvom multilaterálnych fór, ktorými sú Organizácia Spojených národov (Výbor pre medzinárodnú bezpečnosť a odzbrojenie - 1. výbor, Komisia OSN pre odzbrojenie), Konferencia o odzbrojení a viaceré samostatné rokovacie orgány odzbrojovacích zmlúv a kontrolných režimov, ktorých je Slovensko zmluvnou stranou alebo členom.
V práci Konferencie o odzbrojení ako jediného inštitucionalizovaného negociačného orgánu medzinárodného spoločenstva pre prípravu odzbrojovacích zmlúv, bude SR aj v roku 2001 presadzovať bezodkladné začatie rokovaní o príprave zmluvy zakazujúcej výrobu štiepnych materiálov pre zbrane a iné výbušné zariadenia (FMCT) a zmluvy o zákaze transferov protipechotných mín (PPM).

Aktivity SR vo väzbe na aktivity medzinárodných organizácií budú aj naďalej realizované v tesnej súčinnosti s členskými krajinami V-4, EÚ a AK. 

Aktívnym pôsobením v OSN sa budú vytvárať predpoklady pre zvolenie SR do BR OSN v roku 2005, čo predstavuje hlavnú výzvu pre slovenskú diplomaciu v OSN na nadchádzajúce obdobie.
SR bude pokračovať v účasti na mierových operáciách OSN (na Golanských výšinách, v Etiópii a Eritrey, v Sierra Leone a v Jeruzaleme) a preskúma možnosti ďalšieho rozšírenia zapojenia príslušníkov Armády SR do týchto aktivít.
Mimoriadna pozornosť bude venovaná aj presadzovaniu kandidatúr SR na posty v orgánoch a štruktúrach medzinárodných organizácií.

Po získaní členstva SR v OECD sa aktivity sústredia na koordináciu plnohodnotného zapojenia sa SR do jej práce v snahe dosiahnuť čo najvyššiu efektivitu pôsobenia rezortov a inštitúcií SR na úrovni výborov a pracovných skupín OECD.
Jednou z významných úloh vo vzťahu k OECD v priebehu roku 2001 bude úspešné zvládnutie procesu post-examinačných previerok, ktoré budú priebežne vyhodnocovať plnenie záväzkov vyplývajúcich z Dohody o pozvaní SR na pristúpenie ku Konvencii OECD. Súčasťou tohoto procesu bude príprava sektorálnych štúdií OECD o ekonomike SR.

V rámci višegrádskej spolupráce bude potrebné pokračovať vo využívaní skúseností našich partnerov v integračných procesoch. Už teraz je žiadúce uvažovať o nej z perspektívy vytvorenia silného regionálneho zoskupenia, ktoré bude mať svoje opodstatnenie aj po dosiahnutí integračných ambícií všetkých partnerských krajín V4. Prioritnou úlohou krajín V4 je vstup do EÚ, pre SR taktiež udržanie podpory zo strany jej partnerov vo V4 pre dosiahnutie členstva v Severoatlantickej aliancii. Osobitnú pozornosť je potrebné venovať aj formovaniu prvkov spoločnej zahraničnej politiky k tretím krajinám. 
Dosiahnutie týchto cieľov si vyžaduje zameranie na prehlbovanie spolupráce bez ďalšieho rozširovania o prípadných nových členov. Zachovanie terajšieho zloženia višegrádskej skupiny sa považuje za optimálne, čo však nevylučuje možnosť spolupráce s tretími krajinami na projektoch spoločného záujmu. 
Pre napĺňanie cieľov a myšlienky višegrádskej spolupráce bude nevyhnutné zvýšiť rozpočet Medzinárodného višegrádskeho fondu.

SR má záujem najmä na oživení hospodárskej spolupráce, ktorá bola pôvodným cieľom Stredoeurópskej iniciatívy. V rámci Paktu stability pre JVE sa otvárajú  v tomto smere nové možnosti aj pre SR. SR bude podporovať a aktívne prispievať k aktivitám SEI v oblasti ľudskej dimenzie, v boji proti organizovanému zločinu, pašovaniu zbraní a drog, praniu špinavých peňazí, terorizmu.

V oblasti cezhraničnej spolupráce bude potrebné v  roku 2001 zamerať sa predovšetkým na dotvorenie legislatívneho a inštitucionálneho rámca pre rozvoj cezhraničnej spolupráce, podpísanie medzivládnej dohody o cezhraničnej spolupráci s Maďarskou republikou a  Rakúskom a vytvorenie medzivládnej komisie pre cezhraničnú spoluprácu s Českou republikou, Ukrajinou a Maďarskom. Pre ďalší rozvoj cezhraničnej spolupráce je nevyhnutné čo najskôr realizovať reformu verejnej správy a delegovať kompetencie zo štátnej správy na samosprávu.

V oblasti bilaterálnych vzťahov budú prioritou vzťahy s členskými krajinami NATO a EÚ.
Efektívnosť zahraničnej politiky SR voči USA bude priamo závisieť od toho, ako úspešne sa podarí SR nadviazať vzťahy s novou administratívou a Kongresom USA. Prvoradou úlohou bude dostať SR ako individuálnu entitu do povedomia nového prezidenta a kľúčových predstaviteľov vlády a Kongresu, zvlášť Senátu, s priamym vplyvom na presadenie a realizáciu integrácie SR do NATO. V ekonomickej oblasti bude dôležité získať podporu americkej vlády a Kongresu pre predĺženie poskytovania všeobecného systému preferencií SR.
Hlavnou prioritou zahraničnej politiky SR v kanadskom teritóriu bude získať čo najväčšiu podporu Kanady úsiliu SR získať pozvanie do NATO na summite NATO v roku 2002.
Táto priorita je spoločná vo vzťahu ku všetkým ostatným členským krajinám NATO.
V prípade členských krajín EÚ sa SR bude podobným spôsobom zameriavať na získanie podpory pre našu integráciu do Únie, a to s dôrazom na možnosť vstupu v rovnakom čase ako kandidátske krajiny luxemburskej skupiny, resp. partnerské krajiny z višegrádskej skupiny.
Vzhľadom na rotáciu funkcie predsedníckej krajiny EÚ v roku 2001 nadobúda osobitný význam bilaterálna relácia so Švédskym kráľovstvom a Belgickým kráľovstvom. 
Vo vzťahoch so Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska bude okrem toho potrebné zvýšiť úroveň stykových aktivít na najvyššej úrovni a dosiahnutie zrušenia vízovej povinnosti pre držiteľov pasov SR.
V bilaterálnej relácii s Francúzskou republikou bude v nasledujúcom období nevyhnutné naďalej pristupovať k tejto krajine ako k jednému z najvýznamnejších aktérov svetovej politickej scény s mimoriadnym vplyvom na vývoj  a smerovanie súčasného sveta. V oblasti ekonomickej dimenzie diplomacie bude potrebné udržať nastúpený trend dynamiky rastu a aktívneho salda v obchodnej bilancii, vo zvyšovaní podielu a objemu priamych francúzskych investícií v hospodárstve SR.
Možno očakávať, že Nemecká spolková republika začne vyvíjať snahu o pokročenie od všeobecného prístupu ku konkrétnemu scenáru prístupu k EÚ pre každú kandidátsku krajinu zvlášť. Pre SR preto bude v roku 2001 dôležité, aby sa v procese rozširovania nepresadil administratívne stanovený časový plán osobitne pre každú krajinu, ktorý by vlastne odstránil preferovaný systém regaty. 
Vzhľadom na významné postavenie NSR v zahraničnom obchode a investíciách v SR bude dôležité pokračovať v rozširovaní ekonomickej spolupráce a napomáhať ďalší prílev nemeckého kapitálu do SR. Dôležitú úlohu v tomto smere by mohlo zohrať pripravované otvorenie samostatnej kancelárie delegáta nemeckého hospodárstva v SR. 
Vychádzajúc z dosiahnutej úrovne a vysokej intenzity bilaterálnych vzťahov s Talianskou republikou môžeme i do budúcnosti očakávať podobnú tendenciu. S cieľom vybalansovania vzťahov na najvyššej úrovni ZÚ  bude vyvíjať  aktivity k realizácii dlhšie pripravovaných návštev talianskych predstaviteľov v SR (prezident,  predseda vlády, minister zahraničných vecí), vrátane stykov na úrovni parlamentov. 
ZÚ bude pokračovať v rozvíjaní vzťahov SR a TR najmä v oblasti hospodárstva, bezpečnosti, obrany, kultúry, školstva a vedy. Prostredníctvom aktivít OBEO sa budú vytvárať podmienky pre  podporu výrobných kooperácií a pre  zvýšenie podielu  talianskych investícií v SR.
 Rakúska republika bude aj v r. 2001 patriť medzi prioritné relácie slovenskej zahraničnej politiky. Prehlbovanie vzájomných vzťahov je v záujme obidvoch krajín a existujú preň predpoklady na obidvoch stranách. Deklarovaný záujem rakúskych predstaviteľov o nadviazanie užšej spolupráce s krajinami SVE napomáha priaznivému vývoju vo vzájomných vzťahoch. 
Plná informovanosť partnera a čo najintenzívnejšia komunikácia o otázke bezpečnosti jadrových elektrární musia zostať prioritami v záujme zachovania súčasného priaznivého stavu v tejto oblasti. 
 
Bilaterálne vzťahy s asociovanými krajinami pre vstup do EÚ sa budú sústrediť predovšetkým na vzájomnú komunikáciu a výmenu skúseností z oblasti prístupového procesu.
Vo vzťahoch s Českou republikou bude hlavná pozornosť okrem toho venovaná podpore programov a iniciatív smerujúcich k zlepšovaniu občianskeho komfortu vo všetkých oblastiach a pre všetky skupiny obyvateľstva. Pozornosť bude venovaná najmä hľadaniu riešení pre zvyšovanie komfortu občanov na spoločných hraniciach. Hlavným cieľom je, aby reálna schengenská hranica v aktuálnom časovom horizonte vznikla na východnej hranici SR.
Obe krajiny budú, vzhľadom na pokrok v negociáciách, vyvíjať maximálne úsilie, aby boli pripravené na vstup do EÚ v rovnakom termíne, alebo časovo veľmi krátkom odstupe, pričom v plnej miere rešpektujú individuálny prístup v rokovaniach.
Skúsenosti ČR je potrebné a nevyhnutné využiť aj pri pokračovaní v integrovaní sa do Severoatlantickej aliancie. Prehlbovať politickú, vojensko-technickú, vojensko-bezpečnostnú spoluprácu, taktiež spoluprácu v oblasti potláčania organizovaného zločinu.
V roku 2001 sa v Poľskej republike uskutočnia parlamentné voľby. Prioritou  zahraničnej politiky SR bude pokračovať v intenzívnom dialógu i s novou politickou reprezentáciou  PR, udržať podporu  PR integračným ambíciám SR, najmä jej vstupu do NATO a budovaniu vnútornej schengenskej hranice, sledujúc približne rovnaký termín vstupu oboch krajín do EÚ. 
Dôležitou podmienkou úspešného rozvoja predovšetkým cezhraničnej spolupráce je výstavba cestnej infraštruktúry v prihraničných oblastiach slúžiacej obchodným kontaktom i rozvoju turistického ruchu, realizáciou projektu využitia územia Tatier s medzinárodným letiskom v Poprade. Prehlbovanie obchodnej spolupráce vyžaduje i skvalitňovanie colných služieb o rozvoj služieb poskytovaných obchodnými komorami.
Platformou rozvoja vzťahov s Maďarskou republikou bude dôsledné a komplexné plnenie Zmluvy o dobrom susedstve a priateľskej spolupráci medzi MR a SR a prijatého Protokolu medzi MZV SR a MR o vytvorení mechanizmu, slúžiaceho napomáhaniu plnenia Zmluvy. V praktickej polohe sa budú iniciovať zasadnutia 11 medzivládnych zmiešaných komisií a hodnotiť plnenie nimi vytýčených úloh.
V súvislosti s realizáciou rozsudku Medzinárodného súdneho dvora vo veci Sústavy vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros bude pokračovať sledovanie postojov odbornej komunity, politickej špičky MR, aj laickej verejnosti a presadzovanie úsilia o odpolitizovanie kauzy.

Priestor krajín SNŠ zostáva v centre pozornosti zahraničnej politiky SR najmä z hľadiska hospodárskej spolupráce s dôrazom na nákup a prepravu strategických energetických surovín. 
Vzťahy s Ruskou federáciou sa v roku 2001 budú okrem iného zameriavať predovšetkým na aktívnejší a efektívnejší rozvoj obchodno-ekonomickej spolupráce a tomu zodpovedajúci politický dialóg, znižovanie pasívneho salda zahraničného obchodu SR s RF a deblokáciu zadĺženosti bývalého ZSSR a RF voči SR a podľa možností čo najmenej bezproblémový prechod k zavedeniu a zvládaniu vízovej povinnosti.
SR bude pokračovať v rozvoji dobrých susedských a korektných vzťahov s Ukrajinou, ktorá je dôležitým prvkom bezpečnostnej architektúry Európy. V tejto súvislosti bude i naďalej podporovať jej úsilie o postupné začleňovanie sa do skupiny demokratických a trhovo orientovaných európskych štátov, vrátane regionálnych a subregionálnych organizácií, najmä CEFTA. Za dôležité považuje SR vytvárať priaznivé podmienky pre rozvoj vzájomne výhodnej hospodárskej spolupráce s cieľom riešiť aktuálne dvojstranné obchodno-ekonomické problémy  (liberalizácia vzájomného obchodu, problematika KŤUK, energetika) s akcentom na záporné saldo obchodnej bilancie SR. 
V rámci rozvoja politického dialógu by sa mala uskutočniť recipročná oficiálna návšteva prezidenta Ukrajiny a ministra zahraničných vecí Ukrajiny v SR.

SR je intenzívne prítomná na západnom Balkáne v podobe primerane rozvinutých bilaterálnych vzťahov s krajinami tohto priestoru. V zahraničnej politike SR voči západnému Balkánu sa viac ako v iných prípadoch prejavuje komplexnosť a zmysel pre koordináciu veľmi širokého spektra aktivít, ktoré zahŕňajú politické, vojenské, bezpečnostné, hospodárske, medzinárodno-právne, kultúrne a iné vzťahy. Nový rozmer, vzhľadom na citlivosť regiónu západného Balkánu, nadobudli aktivity súkromného a mimovládneho sektoru. Ich previazanosť so zahraničnou politikou vlády SR sa stala zreteľnou.
V roku 2001 bude potrebné vytvárať podmienky pre úspešný rozvoj bilaterálnej spolupráce so západobalkánskymi krajinami v politickej, kultúrnej a ekonomickej oblasti zvýšením frekvencie bilaterálnych vzťahov a utváraním zmluvnej základne zameranej na vytváranie podmienok politickej stability a podporiť rozvoj podnikateľských aktivít slovenských firiem smerujúcich do západobalkánskych krajín.
SR má príležitosť zúročiť svoj vklad do demokratických premien v JZR aj ostatných krajinách regiónu a zároveň profitovať z očakávaných pozitívnych procesov. Oproti iným štátom máme totiž viaceré komparatívne výhody, ktoré vyplývajú zo skutočnosti, že naše vzájomné vzťahy nie sú poznačené žiadnou  negatívnou skúsenosťou.

Popri nespochybniteľnom európskom zameraní je potrebné pokračovať v presadzovaní aktívneho a intenzívneho prístupu slovenskej zahraničnej politiky k najvýznamnejším krajinám Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky hlavne v hospodársko - ekonomickej oblasti.
Prednostná pozornosť bude naďalej venovaná dominantným štátom v hlavných regiónoch zmienených svetadielov t.j. Číne, Japonsku, Indii, Indonézii, Kórejskej republike, Austrálii, JAR, Izraelu, Egyptu, Mexiku a Brazílii.
Priority slovenskej zahraničnej politiky v uvedených  oblastiach by mali vychádzať z diverzifikovaného prístupu k jednotlivým štátom na základe ich geopolitického významu a postavenia v medzinárodných vzťahoch, ako aj v súvislosti s potrebou väčšej vyváženosti obchodnej výmeny a hľadaním alternatívnych trhov.
Z kvantitatívneho hľadiska štáty Ázie, Afriky a Latinskej Ameriky zohrávajú dôležitú úlohu v medzinárodných organizáciách a integračných regionálnych zoskupeniach. Zahraničná politika SR by mohla dôslednejšie využívať ich  význam v OSN a prípadne zohrať aj aktívnejšiu úlohu pri riešení regionálnych napätí a konfliktných situácií.

V medzinárodnoprávnej a konzulárnej oblasti bude v roku 2001 naďalej potrebné vytvárať zmluvné predpoklady na realizáciu zahraničnej politiky Slovenskej republiky a zabezpečovať účasť SR na normotvorných aktivitách OSN a odborných organizácií systému OSN.
Prioritou v roku 2001 bude aj úsilie o znovuzvolenie veľvyslanca JUDr. Petra Tomku za člena Komisie OSN pre medzinárodné právo.
V roku 2001 bude pokračovať druhá fáza revízie zmluvnej základne s cieľom potvrdiť stav zmluvnej základne s jednotlivými štátmi po sukcesii Slovenskej republiky do zmlúv bývalej ČSFR, a to podľa aktuálnych priorít zahraničnej politiky.
V rámci implementácie jednotlivých bodov rozsudku Medzinárodného súdneho dvora v spore o Sústavu vodných diel Gabčíkovo-Nagymaros sa SR bude v roku 2001  usilovať o začatie  rokovaní na expertnej úrovni s cieľom dôjsť k dohode s maďarskou stranou v súlade s rozsudkom MSD.
Pri tvorbe a realizácii cieľov zahraničnej politiky v oblasti ľudských práv a individuálnych práv osôb patriacich k národnostným menšinám EÚ sa bude SR vo svojej zahraničnej politike usilovať najmä o prezentáciu dosiahnutých výsledkov národnostnej politiky pri zlepšovaní postavenia rómskej národnostnej menšiny na Slovensku. Zároveň sa bude snažiť o postupnú elimináciu zavádzania vízovej povinnosti voči občanom SR zo strany niektorých krajín Európy v dôsledku hromadnej emigrácie  Rómov zo SR.
Na základe analýzy príslušných rezortov MZV SR podporí dotvorenie vnútornej legislatívy SR tak, aby v plnom rozsahu premietala medzinárodné záväzky štátu v oblasti ľudských práv a práv osôb patriacich k národnostným menšinám. Pre úspešné zabezpečenie cieľov zahraničnej politiky v roku 2001 bude MZV SR i naďalej zabezpečovať pozitívnu prezentáciu výsledkov národnostnej politiky Slovenskej republiky v zahraničí. Zároveň bude pokračovať v aktívnej účasti expertov na príprave a tvorbe medzinárodných dokumentov v uvedenej oblasti.

Prezentácia činnosti rezortu i aktivít Slovenskej republiky bude súvisieť s prioritnými úlohami vstupu Slovenska medzi riadnych členov Európskej únie a NATO. Dôraz bude MZV SR klásť na systematickú propagáciu predpokladov a ďalších krokov Slovenskej republiky v zahraničnopolitickej, hospodárskej, ekonomickej a kultúrnej oblasti v zahraničných i domácich médiách.
	V súvislosti s platným zákonom o informáciách bude tlačový odbor v spolupráci s odbormi rezortu denne zabezpečovať prístupné informácie pre verejnosť. 

V roku 2001 sa počíta s určitým nárastom počtu zamestnancov v zahraničnej službe, predovšetkým v súvislosti s potrebou zvýšenia počtu zamestnancov niektorých konzulárnych oddelení v nadväznosti na zavedenie obojstrannej vízovej povinnosti s Ruskou federáciou a Bieloruskom od 1.1.2001, ako aj uvažovaným zriadením Misie SR pri OECD v Paríži, Generálneho konzulátu SR v Békešskej Čabe a Zastupiteľského úradu SR v Kuala Lumpur.