DOČASNÁ DOHODA, 
KTOROU SA USTANOVUJE RÁMEC PRE DOHODU O HOSPODÁRSKOM PARTNERSTVE MEDZI ŠTÁTMI VÝCHODNEJ A JUŽNEJ AFRIKY NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA DRUHEJ STRANE
OBSAH
KAPITOLA 1 VŠEOBECNÉ USTANOVENIA	9
KAPITOLA II OBCHODNÝ REŽIM PRE TOVAR	11
HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA	11
HLAVA II VOĽNÝ POHYB TOVARU	12
HLAVA III NESADZOBNÉ OPATRENIA	14
HLAVA IV OPATRENIA NA OCHRANU OBCHODU	15
HLAVA V ADMINISTRATÍVNE USTANOVENIA	20
KAPITOLA III RYBNÉ HOSPODÁRSTVO	22
HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA	22
HLAVA II MORSKÝ RYBOLOV	24
HLAVA III VNÚTROZEMSKÝ RYBOLOV A ROZVOJ AKVAKULTÚRY	27
KAPITOLA IV HOSPODÁRSKA A ROZVOJOVÁ SPOLUPRÁCA	30
HLAVA I VŠEOBECNÉ USTANOVENIA	30
HLAVA II ROZVOJ SÚKROMNÉHO SEKTORA	32
HLAVA III INFRAŠTRUKTÚRA	37
HLAVA IV PRÍRODNÉ ZDROJE A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE	39
KAPITOLA V OBLASTI ROKOVANÍ V BUDÚCNOSTI	43
KAPITOLA VI PREDCHÁDZANIE SPOROM A ICH UROVNÁVANIE,
INŠTITUCIONÁLNE, VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA	44
HLAVA I PREDCHÁDZANIE SPOROM A ICH UROVNÁVANIE	44
HLAVA II VŠEOBECNÉ VÝNIMKY	45
HLAVA III INŠTITUCIONÁLNE, VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA	47
PRÍLOHA I CLO NA VÝROBKY S PÔVODOM V ŠTÁTOCH VJA	53
PRÍLOHA II ZOZNAM ŠTÁTOV VJA, KTORÉ PRIJÍMAJÚ ZÁVÄZKY PODĽA 
KAPITOLY II A CLO NA VÝROBKY S PÔVODOM V ŠTÁTOCH EÚ DOVÁŽANÉ DO SIGNATÁRSKYCH ŠTÁTOV JVA	55
PRÍLOHA III VÝNIMKY ŠTÁTOV VJA TÝKAJÚCE SA CLA, VÝVOZNÝCH DANÍ, NÁRODNÉHO ZAOBCHÁDZANIA V OBLASTI VNÚTROŠTÁTNEHO 
ZDAŇOVANIA A REGULÁCIE	56
PRÍLOHA IV ROZVOJOVÁ MATRICA	59
PROTOKOL I TÝKAJÚCI SA VYMEDZENIA POJMU „VÝROBKY S PÔVODOM“
A METÓD ADMINISTRATÍVNEJ SPOLUPRÁCE	68
PROTOKOL II VZÁJOMNÁ ADMINISTRATÍVNA POMOC V COLNÝCH ZÁLEŽITOSTIACH	69

DOHODA, KTOROU SA USTANOVUJE RÁMEC PRE DOHODU O HOSPODÁRSKOM PARTNERSTVE 
MEDZI
ŠTÁTMI VÝCHODNEJ A JUŽNEJ AFRIKY
NA JEDNEJ STRANE 
A 
EURÓPSKYM SPOLOČENSTVOM A JEHO ČLENSKÝMI ŠTÁTMI 
NA DRUHEJ STRANE
KOMORSKÝ ZVÄZ 
MADAGASKARSKÁ REPUBLIKA
MAURÍCIJSKÁ REPUBLIKA
SEYCHELSKÁ REPUBLIKA
ZAMBIJSKÁ REPUBLIKA 
ZIMBABWIANSKA REPUBLIKA
ďalej len „štáty VJA“
na jednej strane a 
BELGICKÉ KRÁĽOVSTVO,
ČESKÁ REPUBLIKA,
DÁNSKE KRÁĽOVSTVO,
SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO,
ESTÓNSKA REPUBLIKA,
HELÉNSKA REPUBLIKA,
ŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO,
FRANCÚZSKA REPUBLIKA,
ÍRSKO,
TALIANSKA REPUBLIKA,
CYPERSKÁ REPUBLIKA,
LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
LITOVSKÁ REPUBLIKA,
LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO,
MAĎARSKÁ REPUBLIKA,
MALTSKÁ REPUBLIKA,
HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO,
RAKÚSKA REPUBLIKA,
POĽSKÁ REPUBLIKA,
PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
SLOVINSKÁ REPUBLIKA,
SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
FÍNSKA REPUBLIKA,
ŠVÉDSKE KRÁĽOVSTVO,
SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA,
BULHARSKÁ REPUBLIKA,
RUMUNSKO
a
EURÓPSKE SPOLOČENSTVO na druhej strane

PREAMBULA
MY, africké, karibské a tichomorské štáty (ďalej len „štáty AKT“) regiónu východnej a južnej Afriky (ďalej len „štáty VJA“) ustanovené ako skupina VJA a jej jednotlivé členské štáty na jednej strane a Európske spoločenstvo (ES) a jeho členské štáty na strane druhej;
SO ZRETEĽOM NA Dohodu o partnerstve medzi členmi africkej, karibskej a tichomorskej skupiny štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na druhej strane podpísanú 23. júna 2000 (ďalej len „dohoda z Cotonou“), dohodu o spoločnom trhu pre východnú a južnú Afriku (ďalej len „COMESA“) podpísanú 5. novembra 1993, dohodu o Juhoafrickom rozvojovom spoločenstve (ďalej len „SADC“) podpísanú 17. augusta 1992 a jej protokol o obchode, dohodu o Východoafrickom spoločenstve (ďalej len „EAC“) podpísanú 30. novembra 1999 a Zakladajúci akt Africkej únie podpísaný a prijatý 11. júla 2002;
SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva;
SO ZRETEĽOM AJ NA rozhodnutie prijaté počas ôsmeho samitu hláv štátov a predsedov vlád COMESA, ktorý sa konal v Chartúme v Sudáne 17. marca 2003, o zložení VJA na účely rokovaní o dohode o hospodárskom partnerstve (ďalej len „DHP“) s Európskou úniou (ďalej len „EÚ“);
BERÚC DO ÚVAHY, že štáty VJA a ES a jeho členské štáty sa dohodli, že ich obchodná a hospodárska spolupráca sa zameria na posilnenie plynulej a postupnej integrácie štátov VJA do svetového hospodárstva s náležitým zohľadnením ich politických rozhodnutí, úrovní a priorít rozvoja, čím sa podporí ich udržateľný rozvoj a prispeje k odstráneniu chudoby v štátoch VJA; 
OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoj záväzok podporiť a urýchliť hospodársky, kultúrny a sociálny rozvoj štátov VJA s cieľom prispieť k mieru a bezpečnosti a podporiť stabilné a demokratické politické prostredie napomáhajúce udržateľný celoštátny a regionálny rozvoj;
OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC, že DHP je v súlade s cieľmi a zásadami dohody z Cotonou, a najmä s ustanoveniami jej hlavy II časti III;
OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC, že DHP slúži ako nástroj rozvoja a podporuje udržateľný rast, zvyšuje výrobu a dodávateľskú kapacitu štátov VJA, posilňuje štrukturálnu transformáciu hospodárstiev VJA a ich diverzifikáciu a konkurencieschopnosť a vedie k rozvoju obchodu, atraktívnosti investovania, technológií a tvorby pracovných miest v štátoch VJA;
PRIPOMÍNAJÚC záväzky medzinárodného spoločenstva týkajúce sa dosiahnutia miléniových rozvojových cieľov, ako sú uvedené v deklarácii OSN zo septembra 2000; 
OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC, že dosiahnutie pokroku v oblasti rozvoja si vyžaduje skutočnú medzinárodnú spoluprácu a úplnú realizáciu dohodnutých záväzkov prijatých na konferenciách v Riu, Pekingu, Kodani, Káhire a Monterrey, ako aj v akčných programoch v prospech najmenej rozvinutých krajín (ďalej len „LDC“), vnútrozemských rozvojových krajín (ďalej len „LLDC“) a malých ostrovných rozvojových štátov (ďalej len „SIDS“);
SO ZRETEĽOM na práva a povinnosti členov Svetovej obchodnej organizácie (ďalej len „WTO“), význam, ktorý pripisujú zásadám a pravidlám, ktorými sa riadi medzinárodný obchod, a na potrebu transparentného, predvídateľného, otvoreného a spravodlivého mnohostranného obchodného systému; 
PRIPOMÍNAJÚC potrebu zabezpečiť, aby sa kládol osobitný dôraz na regionálnu integráciu a na poskytovanie osobitného a diferencovaného zaobchádzania pre všetky štáty VJA, pričom sa zachová osobitné zaobchádzanie pre najmenej rozvinuté štáty VJA, náležite sa zohľadní zraniteľnosť malých ekonomík, vnútrozemských, ostrovných, pobrežných štátov, štátov s častým výskytom sucha a štátov VJA, ktoré sa spamätávajú z konfliktu; 
VEDOMÉ, že na pozdvihnutie životnej úrovne štátov VJA sú potrebné značné investície;
PRIPOMÍNAJÚC záväzky strán v rámci WTO;
SA DOHODLI TAKTO:

KAPITOLA 1
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
CIELE
Článok 1
Rozsah pôsobnosti dočasnej dohody
Touto dočasnou dohodou sa ustanovuje rámec pre dohodu o hospodárskom partnerstve (DHP). 
Článok 2
Všeobecné ciele DHP
Ciele tejto dohody o hospodárskom partnerstve sú:
a)	prispieť k zníženiu a eventuálnemu odstráneniu chudoby vybudovaním posilneného a strategického obchodného a rozvojového partnerstva v súlade s cieľom udržateľného rozvoja, miléniovými rozvojovými cieľmi a dohodou z Cotonou;
b)	podporiť regionálnu integráciu, hospodársku spoluprácu a dobrú správu vecí verejných v regióne VJA;
c)	podporiť postupnú integráciu regiónu VJA do svetového hospodárstva v súlade s jeho politickými rozhodnutiami a prioritami rozvoja;
d)	posilniť prispôsobenie štruktúry hospodárstiev VJA a ich diverzifikáciu vrátane zvyšovania pridanej hodnoty; 
e)	zlepšiť kapacitu regiónu VJA, pokiaľ ide o obchodnú politiku a otázky týkajúce sa obchodu;
f)	ustanoviť a vykonávať účinný, predvídateľný a transparentný regionálny regulačný rámec pre obchod a investície v regióne VJA, čím sa podporia podmienky na zvýšené investície a iniciatívu súkromného sektora a posilní sa dodávateľská kapacita, konkurencieschopnosť a hospodársky rast; a
g)	posilniť existujúce vzťahy medzi stranami na základe solidarity a vzájomného záujmu. Na tento účel, v súlade s povinnosťami vyplývajúcimi z WTO, sa dohodou posilnia obchodné a hospodárske vzťahy, podporí sa nová obchodná dynamika medzi stranami prostredníctvom progresívnej, asymetrickej liberalizácie obchodu medzi nimi a posilní, rozšíri a prehĺbi sa spolupráca vo všetkých oblastiach týkajúcich sa obchodu a investícií.
Článok 3
Osobitné ciele tejto dohody
1.	V súlade s článkami 34 a 35 dohody z Cotonou ciele tejto dohody sú:
a)	ustanoviť dohodu v súlade s článkom XXIV Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994 (ďalej len „dohoda GATT z roku 1994“);
b)	ustanoviť rámec, rozsah a zásady ďalšieho rokovania o obchode s tovarom vrátane pravidiel pôvodu, nástrojov ochrany obchodu, colnej spolupráce a uľahčenia obchodu, sanitárnych a fytosanitárnych opatrení, technických prekážok obchodu, ako aj o spolupráci v oblasti poľnohospodárstva na základe už predložených návrhov; a
c)	ustanoviť rámec a rozsah potenciálnych rokovaní týkajúcich sa iných otázok vrátane obchodu so službami, otázok týkajúcich sa obchodu uvedených v dohode z Cotonou a akýchkoľvek iných oblastí záujmu obidvoch strán.
2.	Strany sa zaväzujú pokračovať v rokovaniach s cieľom najneskôr do 31. decembra 2008 uzatvoriť komplexnú DHP vrátane tém uvedených v odsekoch b) a c) podľa dohodnutej spoločnej cestovnej mapy, ktorú strany prijali 7. februára 2004. 
Článok 4
Zásady
Zásady tejto dohody, ktorými sa riadia aj ďalšie rokovania medzi stranami v záujme dosiahnutia komplexnej DHP, sú:
a)	vychádzať z acquis dohody z Cotonou;
b)	posilniť regionálnu integráciu v regióne VJA;
c)	postupovať asymetricky, pokiaľ ide o liberalizáciu obchodu a uplatňovanie opatrení týkajúcich sa obchodu a nástrojov ochrany obchodu;
d)	osobitné a diferencované zaobchádzanie pre najmenej rozvinuté štáty VJA a zohľadnenie zraniteľnosti malých vnútrozemských a ostrovných krajín vrátane úrovne a tempa liberalizácie obchodu; 
e)	variabilná geometria s cieľom umožniť štátu VJA, ktorý má na to predpoklady, uskutočniť liberalizáciu v skoršom časovom rámci a harmonograme;
f)	začleniť uplatňovanie ustanovení o spolupráci v oblasti rozvoja takým spôsobom, aby najmenej rozvinuté štáty VJA, ktoré nemôžu v súčasnosti uzatvoriť dohodu o ponuke colných sadzieb, mohli využívať všetky výhody tejto dohody, najmä pokiaľ ide o spoluprácu v oblasti hospodárstva a rozvoja v tejto dočasnej dohode;
g)	umožniť najmenej rozvinutým štátom VJA, ktoré ešte nepredložili ponuky zníženia colných sadzieb, aby tak mohli urobiť po podpise tejto dočasnej dohody za rovnakých alebo flexibilných podmienok a aby mohli využívať všetky výhody plynúce z jej ustanovení;
h)	umožniť štátom VJA zachovať regionálne preferencie medzi sebou navzájom a s inými africkými krajinami a regiónmi bez toho, aby boli povinné ich rozšíriť na ES. 

KAPITOLA II
 OBCHODNÝ REŽIM PRE TOVAR 
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 5
Ciele
Ciele spolupráce v oblasti obchodu sú:
a)	poskytnúť na bezpečnom, dlhodobom a predvídateľnom základe podmienky úplného prístupu bez cla a bez kvót na trh strany ES pre tovar s pôvodom v štátoch VJA;
b)	podporovať obchod medzi stranami a urýchliť rast na základe vývozu s cieľom umožniť integráciu krajín VJA do svetového hospodárstva;
c)	progresívne a postupne liberalizovať trh s tovarom v rámci VJA v súlade s postupmi stanovenými v tejto dohode; a
d)	zachovať a zlepšiť podmienky prístupu na trh s cieľom zabezpečiť, aby sa postavenie všetkých štátov VJA zlepšilo, a nie zhoršilo. 
Článok 6
Rozsah použitia
1.	Len signatárske štáty VJA uvedené v prílohe II prijímajú záväzky podľa tejto kapitoly.
2.	Záväzky strany ES podľa tejto kapitoly sú uplatniteľné len na tovar s pôvodom v signatárskych štátoch VJA uvedených v prílohe II.
3.	Na účely tejto kapitoly a pre rozhodnutia prijaté podľa tejto kapitoly sa akýkoľvek odkaz na signatárske štáty VJA alebo na tovar s pôvodom v signatárskych štátoch VJA vzťahuje len na signatárske štáty VJA uvedené v prílohe II.
4.	Ak sa chce signatársky štát VJA, ktorý nie je uvedený v prílohe II, pripojiť ku kapitole II, o svojom úmysle informuje Výbor pre DHP. Výbor pre DHP je oprávnený zmeniť a doplniť prílohu II.
5.	Výbor pre DHP môže rozhodnúť o akýchkoľvek prechodných opatreniach alebo zmenách a doplneniach, ktoré by mohli byť potrebné v záujme uľahčenia pripojenia takýchto signatárskych štátov VJA ku prílohe II.

HLAVA II
VOĽNÝ POHYB TOVARU
Článok 7
Clo
Na účely zrušenia dovozného cla clo zahŕňa akékoľvek clo alebo platbu akéhokoľvek druhu uložené na dovoz tovaru alebo v súvislosti s ním vrátane akejkoľvek formy daňovej prirážky alebo príplatku v súvislosti s takýmto dovozom, okrem: 
a)	platieb rovnocenných vnútroštátnym daniam, ktoré sa vyberajú za dovezený tovar, ako aj za tovar vyrobený na domácej pôde, v súlade s ustanoveniami článku 18;
b)	antidumpingového alebo vyrovnávacieho cla uplatňovaného v súlade s článkom 19 a ochranných opatrení uplatňovaných v súlade s článkom 21; a
c)	poplatkov alebo iných platieb uložených v súlade s ustanoveniami článku 10. 
Článok 8
Zatriedenie tovaru
Zatriedenie tovaru v rámci obchodu, na ktorý sa vzťahuje táto dohoda, zodpovedá zatriedeniu ustanovenému v príslušnej colnej nomenklatúre každej strany v súlade s harmonizovaným systémom opisu a číselného označovania tovaru (ďalej len „HS“). Signatárske štáty VJA budú používať nomenklatúru COMESA.
Článok 9
Základná colná sadzba
Základné clo na každý výrobok, na ktorý sa uplatňuje postupné znižovanie, je clo uvedené v colnom sadzobníku každej strany.
Článok 10
Poplatky a iné platby
Poplatky a iné platby uvedené v článku 7 písm. c) sa obmedzujú na približné náklady na poskytnuté služby a nepredstavujú nepriamu ochranu domácich výrobkov alebo zdaňovanie dovozu na fiškálne účely. Zakladajú sa na osobitných sadzbách. Za poskytnutie konzulárnych služieb sa obchodné poplatky a iné platby neukladajú.
Článok 11
Clo na výrobky s pôvodom v štátoch VJA
Výrobky s pôvodom v štátoch VJA sa do strany ES dovážajú bez cla za podmienok vymedzených v prílohe I. 
Článok 12
Clo na výrobky s pôvodom v strane ES
1.	Dovozné clo na výrobky s pôvodom v strane ES sa zníži alebo zruší v súlade s harmonogramami liberalizácie cla uvedenými v prílohe II, ktorá obsahuje harmonogramy všetkých signatárskych štátov VJA alebo skupiny signatárskych štátov VJA.
2.	Strany môžu preskúmať harmonogramy liberalizácie cla v prílohe II s cieľom ich harmonizácie, pričom sa zohľadnia regionálne integračné procesy.
3.	Akýkoľvek nový harmonogram liberalizácie cla pre clo na dovoz výrobkov s pôvodom v strane ES predložený po začiatku ratifikačného procesu tejto dohody možno pripojiť k tejto dohode v prílohe II na základe rozhodnutia Výboru pre DHP.
Článok 13
Pravidlá pôvodu
Na účely tejto kapitoly „s pôvodom“ znamená, že výrobok spĺňa pravidlá pôvodu stanovené v protokole 1 tejto dohody. Na účely komplexnej DHP a počas obdobia od nadobudnutia platnosti tejto dohody do nadobudnutia platnosti komplexnej DHP strany preskúmajú ustanovenia tohto protokolu s cieľom ich ďalšieho zjednodušenia. V rámci tohto preskúmania strany zohľadnia rozvojové potreby štátov VJA a vývoj technológií, výrobných procesov a všetky ďalšie faktory vrátane prebiehajúcich reforiem týkajúcich sa pravidiel pôvodu, v súvislosti s ktorými môže byť potrebné upraviť ustanovenia tohto protokolu. Každá takáto úprava sa vykoná na základe rozhodnutia Výboru pre DHP. 
Článok 14
Zachovanie súčasného stavu
S výhradou článku12 sa strany dohodli, že nezvýšia svoje clá uplatňované na výrobky dovezené z druhej strany.
Článok 15
Vývozné clo a dane 
1.	Pokiaľ nie je v prílohe III ustanovené inak a na obdobie trvania tejto dohody, strany nezavedú žiadne nové clo alebo dane na vývoz tovaru do druhej strany alebo v súvislosti s vývozom tovaru do druhej strany okrem tých, ktoré boli uložené na podobné výrobky určené na vnútroštátny predaj. 
2.	Výbor pre DHP môže prešetriť žiadosť ktoréhokoľvek signatárskeho štátu VJA o preskúmanie tovaru uvedeného v prílohe III.
Článok 16
Priaznivejšie zaobchádzanie na základe dohôd o voľnom obchode
1.	Pokiaľ ide o predmet tejto kapitoly, strana ES poskytne signatárskym štátom VJA akékoľvek priaznivejšie zaobchádzanie uplatniteľné v dôsledku toho, že strana ES sa po podpise tejto dohody stane stranou dohody o voľnom obchode s tretími stranami.
2.	Pokiaľ ide o predmet tejto kapitoly, signatárske štáty VJA poskytnú strane ES akékoľvek priaznivejšie zaobchádzanie uplatniteľné v dôsledku toho, že signatárske štáty VJA sa po podpise tejto dohody stanú stranou dohody o voľnom obchode s akoukoľvek obchodnou veľmocou.
3.	Ustanovenia tejto kapitoly sa nevykladajú tak, že stranám ukladajú povinnosť recipročne rozšíriť akékoľvek priaznivejšie zaobchádzanie uplatniteľné v dôsledku toho, že jedna z nich sa v deň podpisu tejto dohody stane stranou dohody o voľnom obchode s tretími stranami.
4.	Ustanovenia odseku 2 sa nevzťahujú na obchodné dohody medzi signatárskymi štátmi VJA a inými africkými krajinami a regiónmi.
5.	Na účely tohto článku „dohoda o voľnom obchode“ znamená dohodu, ktorá výrazne liberalizuje obchod a zabezpečuje absenciu alebo odstránenie v podstate akejkoľvek diskriminácie medzi stranami tejto dohody prostredníctvom odstránenia existujúcich diskriminačných opatrení a/alebo zákazu nových alebo diskriminačnejších opatrení v čase nadobudnutia platnosti dohody alebo na základe primeraného časového rámca.
6.	Na účely tohto článku „významná obchodná veľmoc“ znamená každú vyspelú krajinu alebo každú krajinu, ktorej podiel na svetovom vývoze tovaru v roku predchádzajúcom nadobudnutiu platnosti dohody o voľnom obchode uvedenej v odseku 2 predstavuje viac než jedno 1 %, alebo každú skupinu krajín, ktoré konajú individuálne, spoločne alebo na základe dohody o voľnom obchode, ktoré spoločne predstavujú podiel na svetovom vývoze tovaru viac než 1,5 % v roku predchádzajúcom nadobudnutiu platnosti dohody o voľnom obchode uvedenej v odseku 2.
HLAVA III
NESADZOBNÉ OPATRENIA
Článok 17
Zákaz množstvových obmedzení
Ak nie je v prílohách I a II k tejto dohode stanovené inak, nadobudnutím platnosti tejto dohody sa odstránia všetky zákazy alebo obmedzenia dovozu, vývozu alebo predaja na vývoz medzi stranami, okrem cla, daní, poplatkov a iných platieb ustanovených v článku 7, či už sa uplatňujú formou kvót, dovozných alebo vývozných licencií alebo iných opatrení. Žiadne nové opatrenia takéhoto charakteru sa nezavedú.
Článok 18
Národné zaobchádzanie v oblasti vnútroštátneho zdaňovania a regulácie
1.	Dovezené výrobky s pôvodom v druhej strane nepodliehajú, priamo ani nepriamo, vnútroštátnym daniam alebo iným vnútroštátnym poplatkom akéhokoľvek druhu nad rámec tých, ktoré sa priamo alebo nepriamo uplatňujú na podobné domáce výrobky. Okrem toho strany nijako inak neuplatňujú vnútroštátne dane alebo iné vnútroštátne poplatky s cieľom poskytnúť ochranu domácej výrobe.
2.	Zaobchádzanie poskytnuté dovezeným výrobkom s pôvodom v druhej strane nie je nevýhodnejšie ako zaobchádzanie poskytnuté podobným domácim výrobkom, pokiaľ ide o všetky zákony, iné právne predpisy a požiadavky, ktoré majú vplyv na ich vnútroštátny predaj, ponúkanie na predaj, kúpu, prepravu, distribúciu alebo použitie. Ustanovenia tohto odseku nebránia uplatňovaniu diferencovaných vnútroštátnych dopravných poplatkov, ktoré sú založené výhradne na hospodárskej prevádzke dopravných prostriedkov, a nie na pôvode výrobku.
3.	Žiadna strana neprijme ani nezachová nijaký vnútroštátny množstvový predpis týkajúci sa zmiešavania, spracovania alebo používania výrobkov v špecifikovaných objemoch alebo pomeroch, ktorý si vyžaduje, priamo alebo nepriamo, aby akýkoľvek špecifikovaný objem alebo pomer ktoréhokoľvek výrobku, na ktorý sa vzťahuje tento predpis, musel byť dodávaný z domácich zdrojov. Okrem toho ani jedna strana nijako inak neuplatňuje vnútroštátne množstvové predpisy s cieľom poskytnúť ochranu domácej výrobe.
4.	Ustanovenia tohto článku nebránia vyplácaniu dotácií výhradne domácim výrobcom vrátane platieb domácim výrobcom získaných z vnútroštátnych daní alebo platieb uplatňovaných v súlade s ustanoveniami tohto článku a dotácií uskutočnených prostredníctvom vládnych nákupov domácich výrobkov.
5.	Ustanovenia tohto článku sa neuplatňujú na zákony, predpisy, postupy alebo praktiky, ktorými sa riadi verejné obstarávanie.
6.	Výbor pre DHP môže povoliť signatárskemu štátu VJA odchýliť sa od ustanovení tohto článku v záujme podpory vybudovania domácej výroby a ochrany nerozvinutého odvetvia. V tejto súvislosti sa zohľadnia rozvojové potreby signatárskych štátov VJA a najmä osobitné potreby a záujmy najmenej rozvinutých krajín VJA.
7.	Zoznam dočasných výnimiek je pripojený ako príloha III. Takéto výnimky sa poskytujú zainteresovaným signatárskym štátom VJA na časové obdobia, ktoré sú stanovené v rovnakej prílohe. 
HLAVA IV
OPATRENIA NA OCHRANU OBCHODU
Článok 19
Antidumpingové a vyrovnávacie opatrenia
1.	S výhradou ustanovení tohto článku žiadna časť tejto dohody nebráni strane ES alebo signatárskym štátom VJA prijať, či už individuálne alebo spoločne, antidumpingové alebo vyrovnávacie opatrenia v súlade s príslušnými dohodami WTO. Na účely tohto článku sa pôvod stanoví v súlade s nepreferenčnými pravidlami pôvodu strán.
2.	Pred uložením konečného antidumpingového alebo vyrovnávacieho cla v súvislosti s výrobkami dovážanými zo štátov VJA strana ES zváži možnosť konštruktívnych nápravných opatrení stanovených v príslušných dohodách WTO.
3.	Ak regionálny orgán v mene dvoch alebo viacerých signatárskych štátov VJA uložil antidumpingové alebo vyrovnávacie opatrenie, súdne preskúmanie vrátane fázy odvolaní sa uskutoční v rámci jedného fóra. 
4.	Ak je možné uložiť antidumpingové alebo vyrovnávacie opatrenie na regionálnom alebo sub-regionálnom základe a na vnútroštátnom základe, strany zabezpečia, aby takéto opatrenia neboli simultánne uplatňované na rovnaký výrobok regionálnymi alebo sub-regionálnymi orgánmi na jednej strane a vnútroštátnymi orgánmi na druhej strane. 
5.	Strana ES pred začatím akéhokoľvek prešetrovania oznámi vyvážajúcim signatárskym štátom VJA prijatie riadne podloženého podnetu.
6.	Ustanovenia tohto článku sa uplatňujú vo všetkých prešetrovaniach, ktoré sa začnú po nadobudnutí platnosti tejto dohody. 
7.	Ustanovenia tohto článku nepodliehajú ustanoveniam o urovnávaní sporov uvedeným v tejto dohode. 
Článok 20
Multilaterálne ochranné opatrenia
1.	S výhradou ustanovení tohto článku žiadne z ustanovení tejto dohody nebráni signatárskym štátom VJA a strane ES prijať opatrenia v súlade s článkom XIX dohody GATT z roku 1994, dohodou WTO o ochranných opatreniach a článkom 5 dohody o poľnohospodárstve. Na účely tohto článku sa pôvod stanoví v súlade s nepreferenčnými pravidlami pôvodu strán.
2.	Bez ohľadu na odsek 1, vzhľadom na celkové rozvojové ciele tejto dohody a nepatrnú veľkosť hospodárstiev štátov VJA, strana ES neuplatňuje na dovoz z akéhokoľvek štátu VJA žiadne opatrenia prijaté podľa článku XIX dohody GATT z roku 1994, dohody WTO o ochranných opatreniach a článku 5 dohody o poľnohospodárstve.
3.	Ustanovenia odseku 2 sa uplatňujú päť rokov od dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody. Najneskôr 120 dní pred ukončením tohto obdobia Výbor pre DHP preskúma fungovanie týchto ustanovení z hľadiska rozvojových potrieb štátov VJA s cieľom stanoviť, či je potrebné predĺžiť ich uplatňovanie na ďalšie obdobie.
4.	Ustanovenia odseku 1 nepodliehajú ustanoveniam o urovnávaní sporov uvedeným v tejto dohode. 
Článok 21
Dvojstranné ochranné opatrenia
1.	Po preskúmaní alternatívnych riešení môže strana uplatniť ochranné opatrenia obmedzeného trvania, ktoré sa líšia od ustanovení článkov 11, 12 a 17, za podmienok stanovených v tomto článku a v súlade s tu uvedenými postupmi.
2.	Ochranné opatrenia uvedené v odseku 1 sa môžu prijať, ak sa výrobok s pôvodom v jednej strane dováža na územie druhej strany v takých zvýšených množstvách a za takých podmienok, ktoré spôsobujú, alebo hrozí, že môžu spôsobiť:
a)	na území dovážajúcej strany vážnu ujmu domácemu odvetviu vyrábajúcemu podobné alebo priamo konkurujúce výrobky, alebo
b)	narušenie v sektore hospodárstva najmä tam, kde toto narušenie spôsobuje značné sociálne problémy alebo ťažkosti, ktoré by mohli zapríčiniť vážne zhoršenie hospodárskej situácie dovážajúcej strany, alebo
c)	narušenie na trhoch s podobnými alebo priamo konkurujúcimi poľnohospodárskymi výrobkami alebo v rámci mechanizmov regulujúcich tieto trhy.
3.	Ochranné opatrenia uvedené v tomto článku nepôjdu nad rámec toho, čo je potrebné na nápravu vážnej ujmy alebo narušení definovaných v odsekoch 2 a 5 písm. b) alebo na ich zabránenie. Tieto ochranné opatrenia dovážajúcej strany môžu pozostávať len z jedného alebo viacerých z týchto opatrení:
a)	pozastavenie ďalšieho znižovania úrovne dovozného cla na príslušný výrobok, ako sa stanovuje v tejto dohode, 
b)	zvýšenie cla na príslušný výrobok na úroveň, ktorá nepresahuje clo uplatňované na ostatných členov WTO, a
c)	zavedenie colných kvót na príslušný výrobok.
4.	Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, ak sa akýkoľvek výrobok s pôvodom v jednom alebo vo viacerých signatárskych štátoch VJA alebo podskupinách dováža v takých zvýšených množstvách a za takých podmienok, ktoré spôsobujú, alebo hrozí, že spôsobia, jednému alebo viacerým najvzdialenejším regiónom strany ES jednu zo situácií uvedených v odseku 2, strana ES môže prijať opatrenia dohľadu alebo ochranné opatrenia obmedzené na príslušný región alebo regióny v súlade s postupmi stanovenými v odsekoch 6 až 9.
5.	
a)	Bez toho, aby boli dotknuté odseky 1, 2 a 3, ak sa dováža akýkoľvek výrobok s pôvodom v strane ES v takých zvýšených množstvách a za takých podmienok, ktoré spôsobujú, alebo hrozí, že spôsobia, signatárskemu štátu VJA jednu zo situácií uvedených v odseku 2, príslušný signatársky štát VJA môže prijať opatrenia dohľadu alebo ochranné opatrenia obmedzené na svoje územie v súlade s postupmi stanovenými v odsekoch 6 až 9.
b)	Signatársky štát VJA môže prijať ochranné opatrenia, ak sa v dôsledku zníženia cla na jeho územie dováža výrobok s pôvodom v strane ES v takých zvýšených množstvách a za takých podmienok, ktoré spôsobujú narušenie, alebo hrozí, že ho spôsobia, nerozvinutému odvetviu vyrábajúcemu podobné alebo priamo konkurujúce výrobky. Toto ustanovenie je uplatniteľné iba na obdobie desiatich rokov pre krajiny, ktoré nepatria k najmenej rozvinutým krajinám, a pätnásť rokov pre najmenej rozvinuté krajiny od dátumu nadobudnutia platnosti tejto dohody. Opatrenia sa musia prijať v súlade s postupmi stanovenými v odsekoch 6 až 9.
6.	
a)	Ochranné opatrenia uvedené v tomto článku sa zachovajú len na také obdobie, ktoré môže byť potrebné na zabránenie vážnej ujme alebo narušeniam vymedzeným v odsekoch 2, 4 a 5 alebo na ich nápravu.
b)	Ochranné opatrenia uvedené v tomto článku sa neuplatňujú na obdobie dlhšie ako dva roky. Ak okolnosti oprávňujúce uloženie ochranných opatrení pretrvávajú, tieto opatrenia môžu byť predĺžené na ďalšie obdobie, a to najviac na dva roky. Ak však signatárske štáty VJA alebo signatársky štát VJA uplatňujú, resp. uplatňuje ochranné opatrenie alebo ak strana ES uplatňuje opatrenie obmedzené na územie jedného alebo viacerých z jej najvzdialenejších regiónov, toto opatrenie sa môže uplatňovať na obdobie nepresahujúce štyri roky a ak okolnosti oprávňujúce uloženie ochranných opatrení pretrvávajú, tieto opatrenia môžu byť predĺžené na ďalšie štyri roky.
c)	V ochranných opatreniach uvedených v tomto článku prijatých na dlhšie ako jeden rok sú obsiahnuté jednoznačné prvky postupne vedúce k ich zrušeniu najneskôr do konca stanoveného obdobia.
d)	Žiadne ochranné opatrenie uvedené v tomto článku sa neuplatňuje na dovoz výrobku, ktorý predtým podliehal takémuto opatreniu, počas obdobia aspoň jedného roka od uplynutia platnosti tohto opatrenia.
7.	Na vykonávanie uvedených odsekov sa uplatňujú tieto ustanovenia:
a)	Ak sa strana domnieva, že existuje jedna z okolností uvedených v odsekoch 2, 4 a/alebo 5, okamžite túto záležitosť oznámi Výboru pre DHP na účely jej preskúmania;
b)	Výbor pre DHP môže predložiť akékoľvek odporúčanie potrebné na nápravu vzniknutých okolností. Ak Výbor pre DHP nepredloží žiadne odporúčanie zamerané na nápravu daných okolností alebo ak sa do 30 dní odo dňa oznámenia danej záležitosti Výboru pre DHP nedosiahne žiadne iné uspokojivé riešenie, dovážajúca strana môže v súlade s týmto článkom prijať vhodné opatrenia na nápravu daných okolností;
c)	Pred prijatím akéhokoľvek opatrenia stanoveného v tomto článku alebo v prípadoch, na ktoré sa vzťahuje odsek 8 tohto článku, príslušná strana ES alebo signatársky štát VJA čo najskôr poskytnú Výboru pre DHP všetky relevantné informácie potrebné na dôkladné preskúmanie situácie s cieľom nájsť riešenie prijateľné pre príslušné strany;
d)	Pri výbere ochranných opatrení podľa tohto článku sa musia uprednostniť tie, ktoré najmenej narúšajú fungovanie tejto dohody;
e)	Akékoľvek ochranné opatrenie prijaté podľa tohto článku sa bezodkladne oznámi Výboru pre DHP a je predmetom pravidelných rokovaní v rámci tohto orgánu, a to najmä s cieľom vypracovať časový harmonogram na jeho zrušenie hneď, ako to okolnosti umožnia.
8.	Ak si výnimočné okolnosti vyžadujú okamžité kroky, príslušná dovážajúca strana, či už strana ES, štáty VJA alebo signatársky štát VJA, podľa okolností, môže predbežne prijať opatrenia stanovené v odsekoch 3, 4 a/alebo 5 bez toho, aby dodržala požiadavky stanovené v odseku 7. Tieto opatrenia sa môžu prijať najviac na obdobie 180 dní, ak opatrenia prijala strana ES, a na 200 dní, ak opatrenia prijali štáty VJA alebo signatársky štát VJA, alebo ak sú opatrenia prijaté stranou ES obmedzené na územie jedného alebo viacerých jej najvzdialenejších regiónov. Trvanie každého takéhoto predbežného opatrenia sa započíta ako časť počiatočného obdobia a každého predĺženia uvedeného v odseku 6. Pri prijímaní takýchto predbežných opatrení sa zoberie do úvahy záujem všetkých zúčastnených strán. Príslušná dovážajúca strana informuje druhú príslušnú stranu a okamžite túto záležitosť oznámi Výboru pre DHP na účely jej preskúmania.
9.	V prípade, že v dovážajúcej strane podlieha dovoz výrobku správnemu postupu, ktorého účelom je rýchle poskytnutie informácií o vývoji obchodných tokov, ktoré môžu spôsobiť problémy uvedené v tomto článku, dovážajúca strana o tom bezodkladne informuje Výbor pre DHP.
10.	Ani jedna strana sa nebude odvolávať na dohodu WTO s cieľom zabrániť druhej strane, aby prijala ochranné opatrenia v súlade s týmto článkom.

HLAVA V
ADMINISTRATÍVNE USTANOVENIA
Článok 22
Osobitné ustanovenia o administratívnej spolupráci
1.	Strany sa dohodli, že na vykonávanie a kontrolu preferenčného zaobchádzania poskytnutého na základe tejto kapitoly je nevyhnutná administratívna spolupráca a zdôrazňujú, že sú odhodlané bojovať proti nezrovnalostiam a podvodom v colnej oblasti a záležitostiach, ktoré s ňou súvisia.
2.	Ak jedna zo strán na základe objektívnych informácií zistila, že nebola poskytnutá administratívna spolupráca a/alebo že došlo k nezrovnalostiam alebo podvodu, príslušná strana môže dočasne v súlade s týmto článkom zastaviť príslušné preferenčné zaobchádzanie s príslušným výrobkom, resp. výrobkami. 
3.	Na účely tohto článku sa za neposkytnutie administratívnej spolupráce okrem iného považuje:
a)	opakované nedodržanie povinnosti overiť status pôvodu príslušného výrobku, resp. výrobkov;
b)	opakované odmietnutie alebo zbytočné prieťahy v súvislosti s následným overením dôkazu o pôvode a/alebo oznámením výsledkov tohto overenia;
c)	opakované odmietnutie alebo zbytočné prieťahy v súvislosti so získaním povolenia na vykonanie kontroly administratívnej spolupráce zameranej na overenie pravosti dokumentov alebo správnosti informácií, ktoré sú relevantné pre poskytnutie príslušného preferenčného zaobchádzania. 
4.	Na účely tohto článku sa zistenie nezrovnalostí alebo podvodu môže konštatovať okrem iného vtedy, ak bez uspokojivého vysvetlenia dôjde k rýchlemu nárastu dovozu tovaru nad zvyčajnú úroveň výrobných a vývozných kapacít druhej strany, ktorý je spojený s objektívnymi informáciami o nezrovnalostiach alebo podvode.
5.	Dočasné pozastavenie sa uplatňuje za týchto podmienok:
a)	Strana, ktorá na základe objektívnych informácií zistila, že nebola poskytnutá administratívna spolupráca a/alebo že došlo k nezrovnalostiam alebo podvodu, oznámi svoje zistenie spolu s objektívnymi informáciami bez zbytočného odkladu Výboru pre DHP a začne s ním na základe všetkých relevantných informácií a objektívnych zistení rokovania s cieľom dosiahnuť riešenie prijateľné pre obe strany.
b)	Ak strany začali konzultácie v rámci Výboru pre DHP, ako sa uvádza vyššie, a nedohodli sa na prijateľnom riešení do 3 mesiacov od oznámenia, príslušná strana môže dočasne pozastaviť príslušné preferenčné zaobchádzanie s príslušným výrobkom, resp. výrobkami. Toto dočasné pozastavenie sa bez zbytočného odkladu oznámi Výboru pre DHP.
c)	Dočasné pozastavenia podľa tohto článku sa vykonajú len v rozsahu nevyhnutnom na ochranu finančných záujmov príslušnej strany. Nepresiahnu obdobie 6 mesiacov, ktoré možno obnoviť. Dočasné pozastavenia sa Výboru pre DHP oznámia okamžite po ich prijatí. Sú predmetom pravidelných konzultácií v rámci Výboru pre DHP, a to najmä s cieľom ich zrušenia hneď, ako prestanú existovať podmienky na ich uplatňovanie.
6.	Zároveň s oznámením Výboru pre DHP podľa odseku 5 písm. a) tohto článku by príslušná strana mala vo svojom úradnom vestníku uverejniť oznámenie určené dovozcom. V tomto oznámení by sa malo v súvislosti s príslušným výrobkom uviesť, že na základe objektívnych informácií sa zistilo, že nebola poskytnutá administratívna spolupráca a/alebo že došlo k nezrovnalostiam alebo podvodu. 
Článok 23
Riešenie administratívnych omylov
V prípade omylu na strane príslušných orgánov v rámci riadneho uplatňovania vývozného preferenčného režimu, a najmä v rámci uplatňovania ustanovení protokolu I týkajúcich sa vymedzenia pojmu „výrobky s pôvodom“ a metód administratívnej spolupráce, ak má tento omyl dôsledky na dovozné clá, strana, ktorá znáša takéto dôsledky, môže požiadať Výbor pre DHP o preskúmanie možností prijať všetky primerané opatrenia s cieľom riešiť situáciu.
Článok 24
Colné hodnotenie
1.	Pravidlá na stanovenie colnej hodnoty uplatňované na recipročný obchod medzi stranami sa riadia článkom VII dohody GATT z roku 1994 a dohodou o vykonávaní článku VII dohody GATT z roku 1994. 
2.	Strany spolupracujú s cieľom dosiahnuť jednotný prístup k otázkam týkajúcim sa colného hodnotenia.

KAPITOLA III 
RYBNÉ HOSPODÁRSTVO 
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 25
1.	Strany uznávajú, že rybné hospodárstvo predstavuje kľúčový hospodársky zdroj regiónu VJA, výrazne prispieva do hospodárstiev signatárskych štátov VJA a má obrovský potenciál pre regionálny hospodársky rozvoj a znižovanie chudoby v budúcnosti. Je to aj dôležitý zdroj potravy a devíz. 
2.	Strany tiež uznávajú, že zdroje rybného hospodárstva sú dôležitým predmetom záujmu strany ES a signatárskych štátov VJA a dohodli sa na spolupráci v záujme udržateľného rozvoja a riadenia odvetvia rybného hospodárstva vo svojom spoločnom záujme, pričom zohľadnia hospodárske, environmentálne a sociálne vplyvy. 
3.	Strany sa dohodli, že primeranou stratégiou podpory hospodárskeho rastu odvetvia rybného hospodárstva a posilnenia jeho prínosu do hospodárstva VJA, pri zohľadnení jej dlhodobej udržateľnosti, je rozšírenie činností zameraných na zvýšenie pridanej hodnoty v tomto odvetví.
Článok 26
Ciele
Ciele spolupráce v oblasti rybného hospodárstva sú:
a)	podporovať udržateľný rozvoj a riadenie rybného hospodárstva;
b)	podporovať a rozvíjať regionálny a medzinárodný obchod vychádzajúci z najlepšej praxe;
c)	vytvoriť prostredie vrátane infraštruktúry a budovania kapacít, ktoré umožní štátom VJA vyrovnať sa s prísnymi požiadavkami trhu pre priemyselný ako aj maloobjemový pobrežný rybolov; 
d)	podporovať vnútroštátne a regionálne politiky zamerané na zvýšenie produktivity a konkurencieschopnosti odvetvia rybného hospodárstva;
e)	budovať prepojenia s inými hospodárskymi ovetviami.
Článok 27
Rozsah pôsobnosti
Spolupráca v oblasti obchodu a rozvoja rybného hospodárstva sa vzťahuje na morský a vnútrozemský rybolov a akvakultúru. 
Článok 28
Zásady
1.	Zásady spolupráce v oblasti rybného hospodárstva zahŕňajú:
a)	podporu rozvoja a posilnenia regionálnej integrácie;
b)	zachovanie acquis dohody z Cotonou; 
c)	poskytovanie osobitného a diferencovaného zaobchádzania; 
d)	potrebu zohľadniť najlepšie dostupné vedecké informácie, pokiaľ ide o posúdenie a riadenie zdrojov; 
e)	fungujúci monitorovací systém environmentálnych, hospodárskych a sociálnych vplyvov v partnerských krajinách;
f)	súlad s existujúcimi vnútroštátnymi zákonmi a príslušnými medzinárodnými nástrojmi vrátane Dohovoru OSN o morskom práve (ďalej len „UNCLOS“), regionálnych a subregionálnych dohôd; a
g)	zachovanie a prioritné zohľadnenie osobitných potrieb drobného rybolovu a rybolovu na vlastnú spotrebu. 
2.	Tieto základné zásady by mali prispieť k udržateľnému a zodpovednému rozvoju živých vnútrozemských a morských zdrojov a akvakultúry a k optimalizácii prínosov tohto odvetvia pre súčasné a budúce generácie prostredníctvom zvýšenia investícií, budovania kapacít a lepšieho prístupu na trh. 
Článok 29
Preferenčný prístup
Strany spolupracujú s cieľom zabezpečiť poskytnutie finančnej a inej podpory na zlepšenie konkurencieschopnosti a výrobnej kapacity spracovateľských závodov, diverzifikáciu rybného hospodárstva a rozvoj a skvalitnenie prístavných zariadení.

HLAVA II
MORSKÝ RYBOLOV
Článok 30
Rozsah pôsobnosti
Do rozsahu pôsobnosti tejto hlavy patrí využívanie, ochrana a riadenie zdrojov morského rybolovu s cieľom optimalizovať prínosy rybolovu pre región VJA prostredníctvom budovania investičných kapacít a lepšieho prístupu na trh. 
Článok 31
Ciele
Ciele tejto spolupráce sú:
a)	posilniť spoluprácu s cieľom zabezpečiť udržateľné využívanie a riadenie zdrojov rybolovu ako pevného základu regionálnej integrácie, keďže transzonálne a migrujúce druhy sú spoločné pre ostrovné a pobrežné štáty a keďže žiadny štát VJA nemá kapacity na zabezpečenie udržateľnosti tohto zdroja;
b)	zabezpečiť spravodlivejšie rozdelenie prínosov plynúcich z odvetvia rybného hospodárstva;
c)	zabezpečiť účinné monitorovanie, kontrolu a dohľad, ktoré sú nevyhnutné na zabránenie nezákonnému, nehlásenému a neregulovanému rybolovu; a
d)	podporiť účinné využívanie, ochranu a riadenie živých morských zdrojov vo výhradnej hospodárskej zóne (ďalej len „EEZ“ – Exclusive Economic Zone) a vo vodách, ktoré na základe medzinárodných nástrojov vrátane UNCLOS patria do jurisdikcie štátov VJA v záujme spoločného sociálneho a hospodárskeho prínosu pre štáty VJA a stranu ES.
Článok 32
Oblasti spolupráce
1.	V záujme dosiahnutia cieľov spolupráce v oblasti rybného hospodárstva pri uplatnení opísaných zásad budú súčasťou spolupráce otázky riadenia a ochrany rybného hospodárstva, správa lodí a opatrenia pri spracovaní úlovku, finančné a obchodné opatrenia a rozvoj rybného hospodárstva, produktov rybného hospodárstva a morskej akvakultúry. 
2.	Strana ES prispeje k mobilizácii zdrojov na účely vykonávania stanovených oblastí spolupráce na celoštátnej a regionálnej úrovni, súčasťou čoho bude aj podpora budovania regionálnych kapacít. Okrem toho strana ES prispeje k opatreniam opísaným v oddiele týkajúcom sa finančných a obchodných opatrení a na rozvoj infraštruktúry osobitne zameranej na rybné hospodárstvo a morskú akvakultúru. 
a)	Otázky riadenia a ochrany rybného hospodárstva
1.	Pri stanovovaní úrovní udržateľného úlovku a kapacity rybolovu sa uplatní zásada obozretného konania a iné stratégie riadenia s cieľom predísť neželateľným dôsledkom, ako je preťaženie kapacít a nadmerný rybolov, ako aj neželateľnému vplyvu na ekosystémy a drobný rybolov, alebo ich odstrániť. 
2.	Každý štát VJA môže prijať primerané opatrenia vrátane sezónnych obmedzení a obmedzení týkajúcich sa vybavenia s cieľom ešte viac ochrániť svoje teritoriálne vody a zabezpečiť udržateľnosť drobného a pobrežného rybolovu. 
3.	Strany podporia členstvo všetkých príslušných štátov v Komisii pre tuniaky Indického oceánu (ďalej len „IOTC“) a iných relevantných rybárskych organizáciách. Tieto krajiny spolu so stranou ES by mali koordinovať svoju činnosť, aby sa zabezpečilo riadenie a ochrana všetkých druhov rýb vrátane zdrojov tuniakov a tuniakovitých rýb a uľahčil vedecký výskum v danej oblasti. 
4.	Ak príslušný vnútroštátny riadiaci orgán nemá dostatočné vedecké dôkazy, aby stanovil obmedzenia a cieľové úrovne udržateľného úlovku vo výhradnej hospodárskej zóne VJA, obidve strany spolu s príslušným vnútroštátnym orgánom a IOTC a v prípade potreby s inými regionálnymi rybárskymi organizáciami podporia takúto vedeckú analýzu. 
5.	Strany sa dohodli, že prijmú primerané opatrenia v prípade, že zvýšené úsilie má za následok úrovne úlovku presahujúce cieľovú udržateľnú úroveň stanovenú príslušným vnútroštátnym orgánom. 
6.	V záujme ochrany a riadenia transzonálnych druhov a druhov migrujúcich na veľké vzdialenosti strana ES a pobrežné a ostrovné štáty VJA zabezpečia, aby plavidlá, ktoré sa plavia pod ich vlajkou, dodržiavali príslušné celoštátne, regionálne a subregionálne opatrenia riadenia rybného hospodárstva a príslušné vnútroštátne zákony a predpisy. 
b)	Správa lodí a opatrenia pri spracovaní úlovku 
1.	Uplatní sa správa lodí a opatrenia pri spracovaní úlovku podľa IOTC a akýchkoľvek iných príslušných regionálnych rybárskych organizácií. Štáty VJA a strana ES stanovia minimálne podmienky, pokiaľ ide o monitorovanie, kontrolu a dohľad nad rybárskymi plavidlami EÚ plaviacimi sa vo vodách štátov VJA, ktoré by mali zahŕňať:
i)	pre všetky pobrežné a ostrovné štáty VJA sa zavedie systém monitorovania plavidiel (ďalej len „SMP“) a všetky štáty VJA budú používať kompatibilný SMP; tým štátom VJA, ktoré SMP nemajú, strana ES pomôže zaviesť kompatibilný SMP;
ii)	okrem povinného kompatibilného SMP všetky pobrežné a ostrovné štáty VJA spolu so stranou ES vyvinú ďalšie mechanizmy na zabezpečenie účinného monitorovania, kontroly a dohľadu a strana ES podporí štáty VJA pri zavedení takéhoto dohodnutého systému a pomôže pri jeho vykonávaní; 
iii)	strany majú právo umiestňovať pozorovateľov vo vnútroštátnych alebo medzinárodných vodách, pričom však postupy týkajúce sa umiestňovania pozorovateľov musia byť jasne stanovené; pozorovateľov platia národné vlády, všetky palubné náklady však platí vlastník lode; strana ES bude znášať náklady na odbornú prípravu pozorovateľov;
iv)	v celom regióne sa vypracujú a budú používať spoločné systémy podávania správ o rybolove, pričom sa stanovia minimálne podmienky, ktoré musia byť pri takomto podávaní správ splnené; 
v)	všetky plavidlá, ktoré vykladajú alebo prekladajú svoj úlovok v pobrežnom alebo ostrovnom štáte VJA, tak robia v prístavoch alebo vo vonkajších prístavných oblastiach; na mori sa nepovolí žiadna prekládka s výnimkou osobitných prípadov a za osobitných podmienok ustanovených príslušnými regionálnymi organizáciami pre riadenie rybolovu (ďalej len „RORR“); obidve strany spolupracujú na modernizácii vykladacej alebo prekladacej infraštruktúry v prístavoch štátov VJA vrátane rozvojových kapacít pre rybie výrobky;
vi)	všetky plavidlá by sa mali usilovať využívať zariadenia štátov VJA a zaviazať sa využívať miestnych dodávateľov;
vii)	podávanie správ o častiach úlovku vyhodených späť do mora je povinné; prioritou by malo byť, aby sa predchádzalo vyhadzovaniu častí úlovku späť do mora používaním metód selektívneho rybolovu v súlade so zásadami IOTC a príslušných regionálnych rybárskych organizácií; pokiaľ je to možné, vedľajší úlovok sa prinesie na pevninu.
2.	Strany sa dohodli na spolupráci pri príprave a vykonávaní celoštátnych/regionálnych programov odbornej prípravy pre štátnych príslušníkov VJA s cieľom uľahčiť ich účinné zapojenie do rybného hospodárstva. Ak strana ES uzavrela bilaterálne dohody o rybnom hospodárstve, podporí sa zamestnávanie štátnych príslušníkov VJA. Deklarácia Medzinárodnej organizácie práce (MOP) o základných zásadách a právach pri práci sa plnoprávne uplatňuje na námorníkov nalodených na palubu plavidiel Spoločenstva. 
3.	Obidve strany sa snažia postupovať koordinovane s cieľom zlepšiť spôsoby, ako predísť nezákonnému, nehlásenému a neregulovanému rybolovu, odradiť od neho a odstrániť ho, a na tento účel prijmú primerané opatrenia. Rybárske plavidlá, ktoré sa zúčastňujú na nezákonnom, nehlásenom a neregulovanom rybolove by mali byť stíhané a nemalo by im byť dovolené opäť loviť ryby vo vodách štátov VJA, pokiaľ vopred nezískajú povolenie od štátu, pod ktorého vlajkou plávajú, od príslušných štátov VJA a v prípade potreby od príslušnej ROMR.
c)	Finančné a obchodné opatrenia a rozvojové otázky 
Strany sa zaviazali spolupracovať pri podpore zriaďovania spoločných podnikov na rybolovné činnosti, spracovanie rýb a prístavné služby; zvyšovať výrobnú kapacitu; zlepšovať konkurencieschopnosť rybolovu a súvisiacich odvetví a služieb, následného spracovania, rozvíjať a skvalitňovať prístavné zariadenia a diverzifikovať rybolov tak, aby zahŕňal netuniakovité druhy, ktoré sú využívané nedostatočne alebo vôbec.
HLAVA III
VNÚTROZEMSKÝ RYBOLOV A ROZVOJ AKVAKULTÚRY 
Článok 33
Rozsah pôsobnosti
Rozsah pôsobnosti tejto hlavy sa vzťahuje na vnútrozemský rybolov, rozvoj pobrežných oblastí a akvakultúry v regióne VJA vo vzťahu k budovaniu kapacít, prenosu technológie, sanitárnym a fytosanitárnym normám, investíciám a financovaniu investícií, ochrane životného prostredia, ako aj právnym a regulačným rámcom. 
Článok 34
Ciele
Cieľmi spolupráce v oblasti vnútrozemského rybolovu a rozvoja akvakultúry bude podpora udržateľného využívania zdrojov vnútrozemského rybolovu, zvýšenie produkcie akvakultúry, odstránenie obmedzení na strane ponuky, zlepšenie kvality rýb a rybích výrobkov, aby spĺňali sanitárne a fytosanitárne normy na trhu strany ES, zlepšenie prístupu na trh strany ES, riešenie vnútroregionálnych prekážok obchodu, prilákanie kapitálu a investícií do odvetvia, budovanie kapacít a zlepšenie prístupu k finančnej podpore pre súkromných investorov pre oblasť vnútrozemského rybolovu a rozvoja akvakultúry.
Článok 35
Oblasti spolupráce
V rámci oblastí spolupráce strana ES prispeje do týchto oblastí:
a)	Budovanie kapacít a rozvoj vývozného trhu prostredníctvom:
i)	budovania kapacít v priemyselnej a drobnej produkcii, spracovania a diverzifikácie produktov, ktoré zvyšujú konkurencieschopnosť regionálneho vnútrozemského rybolovu a akvakultúry; mohlo by sa to dosiahnuť napríklad vytvorením centier výskumu a vývoja a rozvojom akvakultúry komerčných rybárskych fariem;
ii)	budovania kapacít na riadenie reťazcov vývozného trhu vrátane zavedenia a riadenia systémov certifikácie pre osobitné rady výrobkov; a vykonávania podpory trhu, zvyšovania pridanej hodnoty a znižovania strát pri spracovaní úlovku pri produktoch rybného hospodárstva;
iii)	zvyšovania kapacít v regióne napríklad prostredníctvom skvalitnenia príslušných orgánov pre rybolov, združení obchodníkov a rybárov, aby sa mohli zapojiť do obchodu s produktmi rybného hospodárstva so stranou ES a programov odbornej prípravy zameraných na rozvoj a značenie výrobkov.
b)	Infraštruktúra
i)	rozvoj a zlepšenie infraštruktúry pre vnútrozemský rybolov a akvakultúru; 
ii)	uľahčenie prístupu k financovaniu infraštruktúry vrátane všetkých druhov vybavenia.
c)	Technológia
i)	príspevok k rozvoju technických zručností vrátane podpory technológií zameraných na zvýšenie pridanej hodnoty, napríklad prostredníctvom prenosu technológie rybolovu zo strany ES do krajín VJA;
ii)	zvýšenie kapacity regiónu v oblasti riadenia rybného hospodárstva, napríklad prostredníctvom výskumu a systémov zberu údajov a tým, že sa prispeje k vhodným technológiám výlovu a riadenia spracovania úlovku. 
d)	Právne a regulačné nástroje
i)	podpora rozvoja regulácie v oblasti vnútrozemského rybolovu a akvakultúry a systémov monitorovania, kontroly a dohľadu;
ii)	podpora štátov VJA pri rozvoji primeraných právnych a regulačných nástrojov týkajúcich sa práv duševného vlastníctva a budovania kapacít na ich vykonávanie v medzinárodnom obchode;
iii)	environmentálne označovanie a ochrana duševného vlastníctva. 
e)	Investície a financie
i)	podpora spoločných podnikov a iných foriem zmiešaných investícií medzi zúčastnenými stranami v krajinách VJA a strane ES, napríklad pri zavádzaní postupov vyhľadávania investorov pre činnosti spoločných podnikov v oblasti vnútrozemského rybolovu a akvakultúry;
ii)	pomoc pri zabezpečovaní prístupu k úverovým možnostiam pre rozvoj malých až stredných podnikov, ako aj vnútrozemského rybolovu na priemyselnej úrovni. 
f)	Ochrana životného prostredia a zásob v rybnom hospodárstve
obidve strany prispejú k opatreniam na zabezpečenie, aby obchod s rybami podporoval ochranu životného prostredia, a k ochranným opatreniam zameraným na zabránenie vyčerpaniu zásob rýb, na zachovanie biodiverzity a obozretné zavádzanie exotických druhov do akvakultúry (iba na riadených/uzavretých miestach na základe konzultácií so všetkými príslušnými susediacimi krajinami). 
g)	Sociálno-ekonomické opatrenia a opatrenia na zmiernenie chudoby
i)	príspevok k podpore malých a stredných rybárov, spracovateľov a obchodníkov s rybami budovaním kapacít štátov VJA s cieľom umožniť im zúčastňovať sa na obchode so stranou ES;
ii)	podpora zapojenia okrajových skupín do rybného hospodárstva, napríklad podporou rodovej rovnosti v rybnom hospodárstve rozvojom schopností žien, ktoré sú zapojené do rybolovu, ako aj iných znevýhodnených skupín, ktoré by sa potenciálne mohli zapojiť do rybného hospodárstva, v záujme udržateľného sociálno-ekonomického rozvoja; 

KAPITOLA IV 
HOSPODÁRSKA A ROZVOJOVÁ SPOLUPRÁCA
HLAVA I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA
Článok 36
Všeobecné ustanovenia
1.	Strany sa dohodli, že budú riešiť rozvojové potreby štátov VJA s cieľom podporiť udržateľný rast v regióne VJA, zvýšiť výrobnú a dodávateľskú kapacitu príslušných štátov, podporiť štrukturálnu transformáciu a konkurencieschopnosť ich hospodárstiev a ich diverzifikáciu a zvyšovanie pridanej hodnoty a podporiť regionálnu integráciu. 
2.	Strany sa zaväzujú spolupracovať s cieľom uľahčiť vykonávanie tejto dohody a podporiť stratégie regionálnej integrácie a rozvoja. Strany sa dohodli, že ich spolupráca bude založená na stratégii rozvojovej spolupráce VJA a na spoločne dohodnutej rozvojovej matrici. Matrica je priložená k tejto dohode ako príloha IV. Stratégia a matrica budú pravidelne preskúmavané s výhradou ustanovení kapitoly VI o predchádzaní sporom a ich urovnávaní, inštitucionálnych, všeobecných a záverečných ustanoveniach. Táto spolupráca sa bude hodnotiť na základe spoločne dohodnutých rozvojových ukazovateľov, ktoré sa vytvoria, prijmú a priložia k tejto dohode. Spolupráca je vo forme finančnej a nefinančnej podpory regiónu VJA. 
3.	V tejto súvislosti financovanie týkajúce sa rozvojovej spolupráce medzi regiónom VJA a stranou ES na vykonávanie tejto dohody sa uskutočňuje v rámci pravidiel a príslušných postupov stanovených v dohode z Cotonou, najmä programových postupov Európskeho rozvojového fondu v rámci po sebe idúcich finančných rámcov EÚ počas obdobia platnosti tejto dohody, ako aj v rámci príslušných nástrojov financovaných zo všeobecného rozpočtu Európskej únie. V tomto kontexte pri zohľadnení nových výziev vyplývajúcich z posilnenej regionálnej integrácie a konkurencie na svetových trhoch sa strany dohodli, že vykonávanie DHP je jednou z priorít.
4.	Obe strany spolupracujú s cieľom mobilizovať dodatočné zdroje k finančnému rámcu EÚ, z členských štátov EÚ a od iných darcov, najmä rozšírením záväzkov týkajúcich sa programu Pomoc obchodu, ktoré konkrétne súvisia s požiadavkami na podporu DHP a vyrovnávacími nákladmi. Programy, resp. projekty navrhnuté na financovanie sa pripravia spoločne na základe podrobnej rozvojovej matrice.
5.	Dostatočné zdroje by sa mali získať mobilizáciou na predvídateľnom, časovo primeranom a udržateľnom základe vrátane grantov a zvýhodnených úverov na základe rozvojovej matrice. ES prispeje k tomuto úsiliu v rámci svojho medzinárodného záväzku zvýšenia oficiálnej rozvojovej pomoci. Strany sa dohodli, že budú monitorovať a koordinovať využívanie týchto zdrojov.
6.	V súlade s Parížskou deklaráciou o účinnosti pomoci sa strany dohodli podľa potreby využívať a podporovať celoštátne a/alebo regionálne mechanizmy, fondy alebo zariadenia na poskytovanie a koordináciu zdrojov na vykonávanie DHP. V tejto súvislosti strany podporujú zriadenie fondu DHP na poskytovanie zdrojov súvisiacich s DHP. Strany sa tiež dohodli, že všetky formy poskytovania pomoci, ktoré sa týkajú ich spolupráce podľa tejto dohody, sa riadia Parížskou deklaráciou o účinnosti pomoci.
7.	Otázky týkajúce sa obchodu, ktoré sa majú stanoviť v komplexnej DHP, sú predmetom rozvojovej spolupráce v súlade s týmto článkom, pričom sa zohľadní Parížska deklarácia o účinnosti pomoci.
8.	Strany sa dohodli, že monitorovanie DHP na základe dohodnutých ukazovateľov bude musieť riešiť všetky aspekty DHP vrátane výsledkov na celoštátnej úrovni a na úrovni stratégií regionálnej integrácie a rozvoja, ako aj účinnosti inštitucionálnych opatrení a ich dosahovania pri plnení cieľov účinnosti pomoci vrátane zabezpečenia predvídateľnosti zdrojov.
9.	Strany sa dohodli, že bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 95 ods. 4 dohody z Cotonou, proces preskúmania, ktorý je v nej uvedený, bude predstavovať príležitosť pre strany na preskúmanie výsledkov, obmedzení a ďalšieho postupu týkajúcich sa ich stratégií rozvojovej spolupráce, ako sú stanovené v tejto dohode. 
Článok 37
Ciele
1.	Hospodárska a rozvojová spolupráca sa zameriava na zvýšenie konkurencieschopnosti hospodárstiev VJA, vybudovanie dodávateľských kapacít a umožnenie signatárskym štátom VJA plynulo vykonávať DHP. 
2.	Hospodárska a rozvojová spolupráca sa zameriava na štrukturálnu transformáciu hospodárstiev VJA vytvorením silnej, konkurencieschopnej a diverzifikovanej hospodárskej základne v štátoch VJA prostredníctvom zvýšenia výroby, distribúcie, dopravy a marketingu a rozvojom obchodnej kapacity štátov VJA, ako aj schopnosti prilákať investície, prostredníctvom posilnenia obchodných a investičných politík a regulácie signatárskych štátov VJA a prehĺbenia regionálnej integrácie.
Článok 38
Rozsah pôsobnosti
1.	Strany stanovia rozvojové ciele súvisiace s DHP, ktoré sú špecifické pre región VJA a potrebné pre úspech regionálnej integrácie v oblastiach a odvetviach zdôraznených v tomto článku.
2.	Oblasti, ktoré sa budú spoluprácou riešiť, sú:
a)	regionálna spolupráca a integrácia s cieľom zabezpečiť nadregionálnu koordináciu vo všetkých odvetviach; 
b)	obchodná politika a predpisy s cieľom pomôcť štátom VJA účinnejšie sa zúčastňovať na obchodných rokovaniach, pri vykonávaní medzinárodných dohovorov týkajúcich sa obchodu, okrem iného právnych predpisov a regulačných reforiem týkajúcich sa obchodu; 
c)	rozvoj obchodu, ktorý zahŕňa najmä rozvoj podnikov a aktivít zameraných na zlepšenie systémov na riadenie informácií, partnerstiev, prepojení, spoločných podnikov a výmeny informácií a skúseností, prístupu k úverom a financovaniu investícií, podpory obchodu a rozvoja trhu, inštitucionálnej podpory, ako aj podpory obchodu so službami vrátane finančných služieb;
d)	infraštruktúra týkajúca sa obchodu vrátane dopravy, energetiky a vody;
e)	budovanie výrobných kapacít v príslušných odvetviach hospodárstiev VJA;
f)	výskum a vývoj, inovácie a prenos technológií;
g)	vyrovnávacie náklady týkajúce sa obchodu, ktoré zahŕňajú náklady na reštrukturalizáciu a sociálne náklady vyplývajúce zo znižovania výroby firmami v odvetví dovozu a stratou daňových príjmov v dôsledku zníženia cla;
h)	uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti;
i)	posilnenie miestnych komunít, do ktorého patrí sociálny a kultúrny rozvoj; a
j)	uplatňovanie environmentálnych otázok v obchode a rozvoji.
3.	Táto spolupráca zahŕňa najmä tieto odvetvia:
a)	rozvoj súkromného sektora, najmä priemyselný rozvoj, mikropodniky, malé a stredné podniky, ťažbu a nerasty, ako aj cestovný ruch;
b)	rozvoj infraštruktúry, najmä v odvetviach dopravy, energetiky, informačných a komunikačných technológií (IKT);
c)	prírodné zdroje a životné prostredie vrátane vodných zdrojov, biodiverzity a d)	životné prostredie,
d)	poľnohospodárstvo;
e)	rybné hospodárstvo;
f)	služby vrátane cestovného ruchu; a
g)	otázky týkajúce sa obchodu, najmä investície, hospodársku súťaž, práva duševného vlastníctva, normy, uľahčenie obchodu a štatistiku.
HLAVA II
ROZVOJ SÚKROMNÉHO SEKTORA
Článok 39
Rozsah a ciele
1.	Strany uznávajú význam spolupráce pre rozvoj súkromného sektora regiónu VJA ako hlavného činiteľa tvorby bohatstva s cieľom vytvoriť vhodné prostredie, ktoré podporuje investície a rast. Podpora Spoločenstva a spolupráca zohľadňujú hospodársku štruktúru štátov VJA a ich priority pri posilňovaní výrobných kapacít a zvyšovaní pridanej hodnoty a uplatňovanie funkcií výroby, marketingu, distribúcie a prepravy na zlepšenie dodávateľských kapacít a konkurencieschopnosti.
2.	Rozsah spolupráce v rámci rozvoja súkromného sektora bude okrem iného zahŕňať investície, priemyselný rozvoj a posilnenie konkurencieschopnosti, mikropodniky, rozvoj malých a stredných podnikov, ťažbu a nerasty a rozvoj cestovného ruchu, ako aj ostatné výrobné odvetvia, na ktoré sa priamo alebo nepriamo vzťahuje táto dohoda. 
Článok 40
Investície
1.	Strany uznávajú význam investícií. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	vytvoriť prostredie pre udržateľný a spravodlivý hospodársky rozvoj VJA prostredníctvom investícií vrátane priamych zahraničných investícií („zelená lúka“ alebo „portfólio“), prenos technológií, budovanie kapacít a inštitucionálna podpora zo strany ES;
b)	zabezpečiť užšiu spoluprácu s inštitúciami a sprostredkovateľskými organizáciami, ktoré sa zaoberajú podporou investícií v strane ES vrátane Centra pre rozvoj podnikania (ďalej len „CDE“) a VJA okrem iného prostredníctvom dialógu v oblasti podnikania, spolupráce a partnerstva;
c)	prostredníctvom vhodných nástrojov podporiť propagáciu a stimuláciu investícií v regióne VJA vrátane vytvorenia rámca na financovanie a podporu hospodárskych rozvojových programov vo VJA;
d)	posilniť a vybudovať kapacitu súkromných rozvojových inštitúcií, akými sú agentúry na podporu investícií, obchodné komory, združenia a pôvodné rozvojové organizácie v jednotlivých štátoch VJA a regióne ako celku s cieľom umožniť vznik dynamického a energického súkromného sektora; a
e)	rozvíjať právny rámec, ktorý podporuje investície obidvoch strán, s cieľom podpory a ochrany investícií a úsilie o harmonizované a zjednodušené pravidlá a administratívne postupy.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli na spolupráci aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	podporiť politiky a stratégie na investovanie s cieľom pomôcť vytvoriť a zachovať predvídateľné a bezpečné investičné prostredie;
b)	podporiť a presadzovať politické reformy, rozvoj ľudských zdrojov, inštitucionálne budovanie kapacít alebo iných foriem inštitucionálnej podpory s cieľom posilniť kapacity súkromných finančných a nefinančných sprostredkovateľov, uľahčiť a podporiť investície a aktivity na zvýšenie konkurencieschopnosti;
c)	podporiť partnerstvo a spoločné podniky medzi súkromnými sektormi EÚ – VJA s cieľom podpory investícií, financovania prostredníctvom rizikového kapitálu pre investície na zelenej lúke a prenos technológií;
d)	podporovať úsilia štátov VJA o prilákanie financovania s osobitným dôrazom na súkromné financovanie, pre investície do infraštruktúry a infraštruktúru produkujúcu príjmy, ktoré sú veľmi dôležité pre súkromný sektor vrátane MSP;
e)	podporiť rozvoj regulačnej kapacity;
f)	zlepšiť prístup podnikov z VJA k investičným finančným nástrojom v EÚ, akým je napríklad Európska investičná banka (ďalej len „EIB“);
g)	zriadiť finančné nástroje prispôsobené malým a stredným podnikom regiónu VJA;
h)	zabezpečiť zvýšenú dostupnosť a využitie poistenia rizika ako mechanizmu zmierňovania rizika s cieľom zvýšiť dôveru investorov v štáty VJA; a
i)	ponúknuť záruky a pomoc pri záručných fondoch pokrývajúcich riziká týkajúce sa oprávnených investícií.
Článok 41
Priemyselný rozvoj a konkurencieschopnosť
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti priemyselného rozvoja a konkurencieschopnosti. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	uľahčiť vytvorenie, rozvoj, reštrukturalizáciu a modernizáciu priemyslu signatárskych štátov VJA pri súčasnom posilňovaní jeho konkurencieschopnosti a samoudržateľného a vyrovnaného rastu a pri zohľadnení ochrany životného prostredia, udržateľného rozvoja a hospodárskeho posilnenia; a
b)	vytvoriť prostredie podporujúce rozvoj súkromného podnikania s cieľom stimulovať rast a diverzifikáciu priemyselnej výroby.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	podpora rozvoja činností v oblastiach spracovania, marketingu, distribúcie a prepravy výrobkov;
b)	prenos technológií, poznatkov a výskum a vývoj;
c)	podpora finančných inštitúcií štátov VJA a rozvoj kapitálového trhu s cieľom posilniť prístup súkromného sektora ku krátkodobému i dlhodobému kapitálu; 
d)	budovanie kapacít pre verejný a súkromný sektor;
e)	podpora partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi; a
f)	podpora a posilňovanie inovácií, diverzifikácie a zvyšovania pridanie hodnoty, vývoja výrobkov a kvality.
Článok 42
Mikropodniky, malé a stredné podniky 
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti mikropodnikov, malých a stredných podnikov (ďalej len „MMSP“). Ciele v tejto oblasti sú:
a)	podporiť prostredie priaznivé pre rozvoj MMSP a pre prilákanie investícií do týchto podnikov; a
b)	pomôcť MMSP prispôsobiť sa liberalizácii obchodu.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	budovanie kapacít a inštitucionálna podpora;
b)	rozvoj a prenos technológií, inovácie, výmena informácií, siete a marketing;
c)	rozvoj databáz MMSP;
d)	prístup k financovaniu;
e)	podpora partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi;
f)	podpora obchodu a investícií;
g)	posilnenie hodnotových reťazcov;
h)	podpora diverzifikácie a zvyšovania pridanej hodnoty;
Článok 43
Ťažba a nerasty
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti rozvoja a riadenia odvetvia ťažby a nerastov. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	vytvoriť vhodné prostredie na prilákanie investícií do odvetvia; 
b)	podporovať zvyšovanie pridanej hodnoty a technológie šetrné k životnému prostrediu v ťažobných výrobných procesoch; a
c)	zabezpečiť účasť miestnych komunít.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	budovanie kapacít a inštitucionálna podpora prieskumu, ťažby a marketingu nerastov;
b)	výmena informácií;
c)	podpora partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi;
d)	zlepšenie úrovne v oblasti zdravia a bezpečnosti pri práci v ťažobnom priemysle;
e)	prenos technológií, poznatkov, inovácie, výskum a vývoj; a
f)	riešenie zraniteľnosti, ktorá vyplýva zo závislosti od vývozu nerastov.
Článok 44
Rozvoj cestovného ruchu
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti rozvoja cestovného ruchu. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	rozvíjať a posilňovať konkurencieschopné odvetvie cestovného ruchu ako generátora hospodárskeho rastu a posilnenia, zamestnanosti a devíz;
b)	posilniť prepojenia medzi cestovným ruchom a ostatnými odvetviami hospodárstva; a
c)	zachovať, chrániť a propagovať prírodné, historické a kultúrne turistické atrakcie pri súčasnom rešpektovaní integrity a záujmov miestnych komunít, najmä vo vidieckych oblastiach.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli na spolupráci aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	vytvorenie strategických aliancií zahrnujúcich verejné a súkromné záujmy a záujmy miestnej komunity s cieľom zabezpečiť udržateľný rozvoj cestovného ruchu; 
b)	podpora partnerstiev, výmeny know-how a spoločných činností v oblastiach, akými sú napríklad vývoj výrobkov, rozvoj trhov a ekologického cestovného ruchu;
c)	budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov, zlepšenie úrovne služieb a inštitucionálnych štruktúr; a
d)	regionálna spolupráca pri podpore cestovného ruchu.
HLAVA III 
INFRAŠTRUKTÚRA
Článok 45
Rozsah a ciele
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti rozvoja a riadenia infraštruktúry ako prostriedku na prekonanie obmedzení na strane ponuky a posilnenie integrácie.
2.	Podpora Spoločenstva a spolupráca v záujme rozvoja infraštruktúry zohľadňuje prioritné oblasti rozvoja, ako sú stanovené v príslušných celoštátnych a regionálnych rozvojových programoch štátov VJA.
3.	Rozsah spolupráce v oblasti infraštruktúry bude zahŕňať rozvoj fyzickej infraštruktúry vrátane dopravy, energetiky, informačných technológií a komunikácie. 
Článok 46
Doprava
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti rozvoja a riadenia dopravy. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	vyvinúť, reštrukturalizovať, oživiť, aktualizovať a modernizovať dopravné systémy regiónu VJA na udržateľnom základe;
b)	zlepšiť pohyb osôb a tok tovaru a poskytnúť lepší prístup k trhom prostredníctvom cestnej, vzdušnej, námornej, vnútrozemskej a železničnej dopravy. 
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	zlepšenie manažmentu dopravných systémov;
b)	zlepšenie a rozvinutie stavu infraštruktúry na všetkých úrovniach vrátane rozvoja intermodálnych sietí infraštruktúry;
c)	budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov, zlepšenie úrovne služieb a inštitucionálnych štruktúr;
d)	rozvoj a prenos technológií, inovácie, výmena informácií, siete a marketing;
e)	podpora partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi;
f)	zlepšenie bezpečnosti a spoľahlivosti odvetvia dopravy vrátane riadenia nebezpečného tovaru a reakcie na mimoriadne situácie; a
g)	podpora rozvoja regionálnych dopravných politík.
Článok 47
Energetika
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v odvetví energetiky ako nástroja na podporu konkurencieschopnosti hospodárstiev VJA na regionálnej a celosvetovej úrovni. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	zlepšiť prístup štátov VJA k moderným, efektívnym, spoľahlivým, diverzifikovaným, udržateľným a obnoviteľným zdrojom čistej energie za konkurencieschopné ceny; 
b)	zvýšiť kapacitu výroby, distribúcie a riadenia energetiky na celoštátnej i regionálnej úrovni; a
c)	podporiť regionálnu spoluprácu v oblasti energetiky. 
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	zvýšenie kapacity výroby a distribúcie existujúcich zdrojov energie, najmä vodných, ropných a biomasy;
b)	rozšírenie a diverzifikovanie energetického mixu, aby zahŕňal aj iné potenciálne zdroje energie, ktoré sú spoločensky a z hľadiska životného prostredia prijateľné a ktoré znižujú závislosť od ropy;
c)	podpora rozvoja energetickej infraštruktúry vrátane vidieckych oblastí;
d)	podpora rozvoja vhodných energetických regulačných a politických reforiem vrátane komercializácie a privatizácie;
e)	podpora regionálnej prepojenosti a spolupráce v oblasti výroby a distribúcie energie;
f)	budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov, zlepšenie v oblasti manažmentu, úroveň služieb a inštitucionálnych štruktúr;
g)	podpora vytvorenia vhodného prostredia na prilákanie investícií do odvetvia;
h)	rozvoj a prenos technológií, výskum a vývoj, inovácie, výmena informácií, vývoj databáz a sietí;
i)	podpora partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi.
Článok 48
Informačné a komunikačné technológie (IKT)
1.	Strany uznávajú význam spolupráce pri rozvoji informačných a komunikačných technológií (IKT) ako kľúčového odvetvia v modernej spoločnosti pre posilnenie konkurencieschopnosti a inovácií, ako aj pre hladký prechod na informačnú spoločnosť. Cieľom v tejto oblasti je rozvinúť odvetvie IKT a podporiť jeho prínos pre ostatné sociálno-hospodárske odvetvia.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	uľahčenie prepojenosti na celoštátnej, regionálnej a svetovej úrovni;
b)	šírenie nových informačných a komunikačných technológií,
c)	podpora rozvoja právnych a regulačných rámcov v oblasti IKT; 
d)	rozvoj, prenos a uplatňovanie technológií, výskum a vývoj, inovácie, výmena informácií, siete a marketing;
e)	budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov, zlepšenie úrovne služieb a inštitucionálnych štruktúr;
f)	podporiť a uľahčiť partnerstvá, prepojenia a spoločné podniky EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi;
g)	propagácia a podpora rozvoja trhov pre úzke cieľové skupiny pre služby založené na IKT.
HLAVA IV
PRÍRODNÉ ZDROJE A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE
Článok 49
Rozsah a ciele
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti udržateľného riadenia prírodných zdrojov a životného prostredia. Spolupráca v tejto oblasti zohľadňuje rozdielne a cezhraničné potreby štátov VJA.
2.	Rozsah spolupráce v oblasti prírodných zdrojov a životného prostredia bude zahŕňať prírodné bohatstvo vrátane vodných zdrojov a životné prostredie vrátane biodiverzity, ako aj posilnenie prepojení medzi obchodom a životným prostredím. Bude zahŕňať aj podporu vykonávania medzinárodných dohôd, dohovorov a zmlúv o životnom prostredí.
Článok 50
Vodné zdroje
1.	Strany uznávajú význam spolupráce pri rozvoji vodných zdrojov (vrátane zavlažovania, vodnej energie a dodávky vody) pre zlepšenie živobytia obyvateľstva. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	udržateľný rozvoj a riadenie vodných zdrojov v regióne;
b)	regionálna spolupráca v záujme udržateľného využívania cezhraničných vodných zdrojov;
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	rozvoj infraštruktúry vodných zdrojov v regióne;
b)	podpora rozvoja právnych a regulačných rámcov;
c)	podpora integrovaného vodného hospodárstva;
d)	budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov, zlepšenie úrovne služieb, vodné hospodárstvo a inštitucionálne štruktúry; 
e)	podpora a uľahčenie partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi;
f)	rozvoj, prenos a uplatňovanie technológií, výskum a vývoj, inovácie, výmena informácií, siete a marketing;
g)	kontrola znečistenia vody, čistenie a ochrana, čistenie odpadových vôd a hygiena; a
h)	podpora udržateľných systémov zavlažovania. 
Článok 51
Životné prostredie
1.	Strany uznávajú význam spolupráce v oblasti ochrany a udržateľného riadenia životného prostredia a vykonávania politík v oblasti životného prostredia súvisiacich s obchodom. Ciele v tejto oblasti sú:
a)	chrániť, obnovovať a zachovávať životné prostredie a biodiverzitu: flóru, faunu a mikrobiálne genetické zdroje vrátane ich ekosystémov;
b)	rozvíjať nové odvetvia VJA súvisiace so životným prostredím; a
c)	znížiť zhoršovanie stavu životného prostredia vrátane zníženia znečistenia čistého vzduchu a dezertifikácie.
Oblasti spolupráce
2.	S výhradou ustanovení článku 36 sa strany dohodli spolupracovať aj prostredníctvom podpory v týchto oblastiach:
a)	podpora vykonávania medzinárodných dohôd, dohovorov a zmlúv o životnom prostredí;
b)	posilnenie a podpora udržateľného environmentálne systémy riadenia;
c)	udržateľné využívanie biodiverzity, zdrojov lesného hospodárstva a voľne žijúcich druhov zvierat;
d)	posilnenie inštitucionálneho a právneho rámca a kapacít s cieľom pripraviť, vykonávať, spravovať a presadzovať zákony, iné právne predpisy, normy a politiky z oblasti životného prostredia;
e)	budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov a inštitucionálnych štruktúr s cieľom splniť požiadavky týkajúce sa životného prostredia a biodiverzity; 
f)	podpora a uľahčenie partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi;
g)	zmiernenie prírodných pohrôm, predchádzanie ekologickým katastrofám a strate biodiverzity;
h)	vývoj, adaptácia, prenos a uplatňovanie technológií, výskum a vývoj a inovácie;
i)	ochrana a riadenie pobrežných a morských zdrojov a domácich a voľne žijúcich pôvodných biologických zdrojov;
j)	podpora rozvoja alternatívnych aktivít a živobytia šetrných k životnému prostrediu;
k)	podporiť výrobu a uľahčiť obchod s tovarom a službami, pre ktoré je dôležité environmentálne označovanie;
l)	výmena informácií a sieťové prepojenie v súvislosti s výrobkami a požiadavkami na ne, pokiaľ ide proces výroby, prepravu, marketing a označovanie;
m)	podpora rozvoja zariadení infraštruktúry pre výrobky šetrné k životnému prostrediu;
n)	integrácia miestnych komunít do riadenia biodiverzity, zdrojov lesného hospodárstva a voľne žijúcich druhov zvierat;
o)	riadenie odpadu a nakladanie s priemyselným a toxickým odpadom; a
p)	udržateľné riadenie lesov a podobné mechanizmy.
Článok 52
Finančné záväzky
1.	Strana ES dáva VJA k dispozícii finančnú pomoc s cieľom prispieť k vykonávaniu programov a projektov, ktoré sa majú rozvíjať v rámci oblastí spolupráce stanovených v tejto dohode a príslušných kapitolách a na základe podrobnej rozvojovej matrice.
2.	Strany sa dohodli, že zriadia primerané spoločné inštitucionálne opatrenia na účinné monitorovanie vykonávania rozvojovej spolupráce tejto dohody. K takýmto opatreniam patrí zriadenie spoločného výboru pre rozvoj.
3.	Strany sa dohodli, že inštitucionálne opatrenia zostanú flexibilné, aby sa mohli prispôsobiť vyvíjajúcim sa potrebám na celoštátnej a regionálnej úrovni.

KAPITOLA V
OBLASTI ROKOVANÍ V BUDÚCNOSTI
Článok 53
Doložka rendez-vous
Na základe dohody z Cotonou a vzhľadom na pokrok dosiahnutý v rokovaniach o texte komplexnej DHP sa strany dohodli pokračovať v rokovaniach v súlade s článkom 3 s cieľom uzavrieť úplnú a komplexnú DHP, ktorá sa bude vzťahovať na tieto oblasti:
a)	colné postupy a uľahčovanie obchodu;
b)	nevyriešené otázky týkajúce sa obchodu a prístupu na trh vrátane pravidiel pôvodu a iných s tým súvisiacich otázok a opatrenia na ochranu obchodu vrátane najvzdialenejších regiónov;
c)	technické prekážky obchodu a sanitárne a fytosanitárne opatrenia;
d)	obchod so službami;
e)	otázky týkajúce sa obchodu, a to:
i)	politika hospodárskej súťaže;
ii)	investície a rozvoj súkromného sektora;
iii)	obchod, životné prostredie a udržateľný rozvoj;
iv)	práva duševného vlastníctva;
v)	transparentnosť vo verejnom obstarávaní;
f)	poľnohospodárstvo;
g)	bežné platby a kapitálové platby;
h)	otázky rozvoja;
i)	spolupráca a dialóg o dobrej správe vecí verejných v daňovej a súdnej oblasti;
j)	starostlivo vypracovaný mechanizmus urovnávania sporov a inštitucionálne opatrenia; a
k)	akékoľvek iné oblasti, ktoré strany považujú za potrebné vrátane konzultácií podľa článku 12 dohody z Cotonou.

KAPITOLA VI
PREDCHÁDZANIE SPOROM A ICH UROVNÁVANIE,
INŠTITUCIONÁLNE, VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
HLAVA I
PREDCHÁDZANIE SPOROM A ICH UROVNÁVANIE
Článok 54
Konzultácie
1.	Strany sa usilujú o vyriešenie akéhokoľvek sporu týkajúceho sa výkladu a uplatňovania tejto dohody tak, že začnú v dobrej viere konzultácie s cieľom dosiahnuť obojstranne prijateľné riešenie.
2.	Strana požiada o konzultácie prostredníctvom písomnej žiadosti adresovanej druhej strane, v ktorej uvedie sporné opatrenie a tie ustanovenia dohody, s ktorými je opatrenie podľa jej názoru v rozpore.
3.	Konzultácie sa uskutočnia do 40 dní odo dňa predloženia žiadosti. Konzultácie sa považujú za ukončené do 60 dní odo dňa predloženia žiadosti s výnimkou prípadu, že sa obidve strany dohodnú v konzultáciách pokračovať. Konzultácie zostanú dôverné.
4.	Konzultácie o naliehavých záležitostiach vrátane tých, ktoré sa týkajú tovaru podliehajúceho skaze alebo sezónneho tovaru, sa uskutočnia do 15 dní odo dňa predloženia žiadosti a považujú sa za ukončené do 30 dní odo dňa predloženia žiadosti.
Článok 55
Urovnávanie sporov
1.	Ak sa konzultáciami nedosiahne urovnanie sporu do 60 dní alebo do 30 dní, ktoré sú uvedené v článku 54, môže každá zo strán požiadať o urovnanie sporu rozhodcovským konaním. Na tento účel každá strana vymenuje do tridsiatich dní od predloženia žiadosti o rozhodcovské konanie rozhodcu, čo oznámi druhej strane a Výboru pre DHP. V žiadosti o rozhodcovské konanie sa uvedie sporné opatrenie a tie ustanovenia dohody, s ktorými je opatrenie podľa názoru žalujúcej strany v rozpore. V prípade, že tak neurobí, môže každá zo strán požiadať generálneho tajomníka Stáleho rozhodcovského súdu o vymenovanie druhého rozhodcu.
2.	Dvaja rozhodcovia potom do tridsať dní vymenujú tretieho rozhodcu. V prípade, že tak neurobia, môže každá zo strán požiadať generálneho sekretára Stáleho rozhodcovského súdu o vymenovanie tretieho rozhodcu.
3.	Pokiaľ sa rozhodcovia nerozhodnú inak, uplatní sa postup, ktorý je stanovený v nariadení o voliteľnom rozhodcovskom konaní Stáleho rozhodcovského súdu pre medzinárodné organizácie a štáty. Rozhodcovia prijímajú rozhodnutie väčšinovým hlasovaním do 90 dní a v prípade naliehavých záležitostí by sa mali snažiť prijať rozhodnutie do 60 dní.
4.	Každá strana sporu je povinná prijať opatrenia nevyhnutné na vykonanie rozhodnutia rozhodcov.
5.	Bez ohľadu na odsek 1 v prípade sporu týkajúceho sa spolupráce pri financovaní rozvoja ustanovenej v dohode z Cotonou sa uplatňuje postup stanovený v článku 98 dohody z Cotonou.
HLAVA II
VŠEOBECNÉ VÝNIMKY
Článok 56
Doložka o všeobecných výnimkách
S výhradou požiadavky, že takéto opatrenia sa neuplatňujú spôsobom, ktorý by znamenal svojvoľnú alebo bezdôvodnú diskrimináciu medzi stranami v situáciách vyznačujúcich sa prevažne rovnakými okolnosťami, a ani spôsobom, ktorý by bol skrytým obmedzovaním medzinárodného obchodu, žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno vykladať tak, že strane ES, štátom VJA alebo signatárskemu štátu VJA bráni, aby prijala alebo presadzovala opatrenia, ktoré:
a)	sú nevyhnutné na ochranu verejnej morálky, na zachovanie verejného poriadku a verejnej bezpečnosti;
b)	sú nevyhnutné na ochranu života alebo zdravia ľudí, zvierat alebo rastlín; 
c)	sú nevyhnutné na zabezpečenie súladu s právnymi alebo inými predpismi, ktoré nie sú v rozpore s ustanoveniami tejto dohody vrátane ustanovení týkajúcich sa:
i)	predchádzania nekalým a podvodným praktikám alebo riešenia dôsledkov neplnenia záväzkov zo zmlúv;
ii)	ochrany súkromia jednotlivcov, pokiaľ ide o spracovanie a šírenie osobných údajov, a ochrany dôverných záznamov a účtov jednotlivých osôb; 
iii)	bezpečnosti,
iv)	presadzovania colných predpisov; alebo
v)	ochrany práv duševného vlastníctva.
d)	sa týkajú dovozu alebo vývozu zlata alebo striebra;
e)	sú nevyhnutné na ochranu národných pamiatok s umeleckou, historickou alebo archeologickou hodnotou;
f)	sa týkajú ochrany neobnoviteľných prírodných zdrojov, ak sa tieto opatrenia zavádzajú spoločne s obmedzeniami domácej výroby alebo spotreby tovaru, domáceho poskytovania alebo využívania služieb a domácich investorov; 
g)	sa týkajú produktov väzenskej práce, alebo
h)	sú nevyhnutné na získanie alebo distribúciu výrobkov, ktorých je na všeobecnej alebo miestnej úrovni nedostatok, za predpokladu, že všetky takéto opatrenia sú v súlade so zásadou, podľa ktorej majú všetky strany právo získať spravodlivý podiel na medzinárodnej dodávke takýchto výrobkov a akékoľvek takéto opatrenia nezlučiteľné s ostatnými ustanoveniami tejto dohody sa odvolajú, len čo podmienky, ktoré ich vyvolali, prestanú existovať.
Článok 57
Výnimky z dôvodu bezpečnosti
1.	Žiadne z ustanovení tejto dohody nemožno vykladať tak, že:
a)	od strany ES alebo signatárskeho štátu VJA požaduje, aby poskytli akúkoľvek informáciu, ktorej zverejnenie je podľa nich v rozpore s ich základnými bezpečnostnými záujmami;
b)	strane ES alebo partnerskému štátu EAC bráni, aby prijali opatrenie, ktoré považujú za nevyhnutné na ochranu svojich základných bezpečnostných záujmov:
i)	týkajúcich sa štiepnych a termonukleárnych materiálov alebo materiálov, ktoré slúžia na ich výrobu;
ii)	týkajúcich sa hospodárskych činností vykonávaných priamo alebo nepriamo na účely zásobovania vojenských síl;
iii)	týkajúcich sa výroby zbraní, munície a vojenského materiálu alebo obchodu s nimi;
iv)	týkajúcich sa vládneho obstarávania, ktoré je nevyhnutne dôležité z dôvodu národnej bezpečnosti alebo na účely národnej obrany; alebo
v)	prijatých v čase vojny alebo inej mimoriadnej situácie v medzinárodných vzťahoch.
c)	strane ES alebo signatárskemu štátu VJA bráni, aby prijali opatrenie na splnenie povinností, ktoré prijali v záujme udržania medzinárodného mieru a bezpečnosti.
2.	Strany sa navzájom informujú v čo najväčšej miere o opatreniach prijatých podľa odsekov 1 písm. b) a písm. c) a o skončení ich uplatňovania.
Článok 58
Dane
1.	Žiadne z ustanovení tejto dohody ani akéhokoľvek opatrenia prijatého podľa tejto dohody nemožno vykladať tak, že strane ES alebo signatárskemu štátu VJA bráni, aby pri uplatňovaní príslušných ustanovení svojich daňových právnych predpisov rozlišovali medzi daňovými poplatníkmi, ktorí nie sú v rovnakej situácii, najmä vzhľadom na miesto ich trvalého pobytu alebo vzhľadom na miesto ich kapitálových investícií.
2.	Žiadne z ustanovení tejto dohody ani akéhokoľvek opatrenia prijatého podľa tejto dohody nemožno vykladať tak, že bráni v prijatí alebo presadzovaní opatrení, ktoré sú zamerané na zamedzenie vyhýbania sa plateniu daní alebo na zamedzenie daňových únikov a ktoré sú v súlade s daňovými ustanoveniami dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia alebo inými daňovými opatreniami alebo vnútroštátnymi daňovými právnymi predpismi.
3.	Žiadne z ustanovení tejto dohody nemá vplyv na práva a povinnosti strany ES alebo signatárskeho štátu VJA vyplývajúce z akýchkoľvek daňových dohovorov. V prípade akéhokoľvek rozporu medzi touto dohodou a akýmkoľvek takýmto dohovorom má vo veci rozpornej otázky prednosť takýto dohovor. 
HLAVA III
 INŠTITUCIONÁLNE, VŠEOBECNÉ A ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA
Článok 59
Vzťahy medzi touto dohodou a komplexnou dohodou o hospodárskom partnerstve
V prípade akéhokoľvek rozporu medzi komplexnou dohodou o hospodárskom partnerstve a touto dočasnou dohodou má vo veci rozpornej otázky prednosť komplexná dohoda o hospodárskom partnerstve.
Článok 60
Najvzdialenejšie regióny Európskeho spoločenstva
1.	Vzhľadom na zemepisnú blízkosť najvzdialenejších regiónov ES a štátov VJA a v záujme posilnenia hospodárskych a spoločenských väzieb medzi týmito regiónmi a štátmi VJA sa strany usilujú uľahčiť spoluprácu vo všetkých oblastiach, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tejto dohody, ako aj vybudovať a zlepšiť už existujúci obchod s tovarom a so službami, podporovať investície a dopravné a komunikačné spojenia medzi najvzdialenejšími regiónmi a štátmi VJA.
2.	V záujme dosiahnutia cieľov vymedzených v odseku 1 sa, kdekoľvek to je možné, podporuje spoločná účasť štátov VJA a najvzdialenejších regiónov na rámcových a osobitných programoch Európskeho spoločenstva v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje rozsah pôsobnosti tejto dohody.
3.	Strana ES sa usiluje o zabezpečenie koordinácie medzi rôznymi finančnými nástrojmi kohéznej a rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva v záujme podpory spolupráce medzi štátmi VJA a najvzdialenejšími regiónmi Európskeho spoločenstva v oblastiach, na ktoré sa vzťahuje táto dohoda.
4.	Žiadne z ustanovení tejto dohody nebráni strane ES, aby uplatňovala existujúce opatrenia zamerané na riešenie štrukturálnej sociálnej a hospodárskej situácie najvzdialenejších regiónov podľa článku 299 ods. 2 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. 
Článok 61
Vymedzenie strán a plnenie povinností
1.	Zmluvnými stranami tejto dohody sú Komorský zväz, Madagaskar, Maurícijská republika, Seychelská republika, Zambijská republika a Zimbabwianska republika, ďalej len „štáty VJA“, na jednej strane a Európske spoločenstvo alebo jeho členské štáty alebo Európske spoločenstvo a jeho členské štáty v rámci ich príslušných oblastí právomocí vyplývajúcich zo Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva, ďalej len „strana ES“, na druhej strane, pre ktoré táto dohoda nadobudla platnosť alebo je predbežne uplatňovaná.
2.	Ak nie je výslovne stanovené inak, štáty VJA sa na účely tejto dohody dohodli, že budú konať spoločne. V prípade, ak je ustanovené individuálne konanie alebo ak sa takéto konanie vyžaduje na výkon práv a/alebo na plnenie povinností podľa tejto dohody, používa sa pojem „signatársky štát VJA“.
3.	Strany alebo signatársky štát, resp. štáty VJA prijmú všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia, ktoré sú potrebné na splnenie povinností vyplývajúcich pre nich z tejto dohody a zabezpečia ich súlad s cieľmi stanovenými v tejto dohode.
4.	Na signatársky štát VJA, na ktorý sa nevzťahujú práva a povinnosti stanovené v kapitole II, sa napriek tomu vzťahujú práva a povinnosti vyplývajúce z ostatných kapitol tejto dohody.
Článok 62
Nadobudnutie platnosti, vypovedanie a trvanie dohody 
1.	Táto dohoda sa podpíše, ratifikuje alebo schváli v súlade s uplatniteľnými ústavnými alebo vnútornými pravidlami a postupmi príslušných strán.
2.	Táto dohoda nadobudne platnosť prvý deň prvého mesiaca nasledujúceho po uložení poslednej listiny o ratifikácii, prijatí alebo schválení. 
3.	Oznámenia o ratifikácii, prijatí alebo schválení sa zasielajú generálnemu tajomníkovi Rady Európskej únie a generálnemu tajomníkovi Spoločného trhu pre východnú a južnú Afriku, ktorí sú depozitármi tejto dohody. 
4.	Do nadobudnutia platnosti tejto dohody sa strana ES a signatárske štáty VJA dohodli uplatňovať ustanovenia tejto dohody, ktoré spadajú do ich príslušných právomocí (ďalej len „predbežné uplatňovanie“). Tam, kde to je možné, sa to môže uskutočniť predbežným uplatňovaním alebo ratifikáciou tejto dohody. 
5.	Predbežné uplatňovanie sa oznámi depozitárovom. Dohoda sa začne predbežne uplatňovať 10 dní od prijatia posledného oznámenia o predbežnom uplatňovaní z ES alebo o ratifikácii alebo predbežnom uplatňovaní zo všetkých signatárskych štátov VJA uvedených v prílohe II. 
6.	Bez ohľadu na odseky 2 a 4 strana ES a signatárske štáty VJA môžu jednostranne podniknúť kroky, v uskutočniteľnom rozsahu, na uplatňovanie dohody aj pred začatím predbežného uplatňovania.
7.	Strana ES alebo signatársky štát, resp. štáty VJA môžu písomne oznámiť druhej strane svoj úmysel vypovedať túto dohodu.
8.	Vypovedanie nadobúda účinnosť mesiac po oznámení druhej strane.
9.	Táto dohoda zostáva v platnosti do nadobudnutia platnosti komplexnej DHP. 
Článok 63
Územná pôsobnosť
Táto dohoda sa na jednej strane uplatňuje na územiach, na ktorých sa uplatňuje Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, a to za podmienok stanovených v uvedenej zmluve, a na druhej strane na územiach signatárskych štátov VJA. Používanie pojmu „územie“ v tejto dohode je potrebné chápať v tomto zmysle.
Článok 64
Výbor pre DHP
1.	Týmto sa zriaďuje Výbor pre DHP.
2.	Výbor pre DHP je zodpovedný za správu všetkých záležitostí, ktoré sú v oblasti pôsobnosti tejto dohody vrátane spolupráce v oblasti rozvoja stanovenej v článku 36 a za plnenie všetkých úloh uvedených v tejto dohode. 
3.	Výbor pre DHP sa skladá zo zástupcov strán. Každá strana si stanoví, akým spôsobom bude jej zastúpenie organizované. 
4.	Výbor pre DHP prijme svoj rokovací poriadok do troch mesiacov od vstupu dočasnej dohody do platnosti.
Článok 65
Vzťahy k iným dohodám
1.	Žiadne z ustanovení tejto dohody nebráni uplatňovaniu opatrení, ktoré sa považujú za náležité, ako sa stanovuje v článku 11 písm. b), článku 96 a článku 97 dohody z Cotonou a v súlade s postupmi stanovenými v týchto článkoch.
2.	V prípade akéhokoľvek rozporu medzi ustanoveniami tejto dohody a ustanoveniami hlavy II časti 3 dohody z Cotonou, s výnimkou ustanovení o spolupráci v oblasti rozvoja v nej obsiahnutých, majú prednosť ustanovenia tejto dohody. 
3.	Strany uznávajú, že niektoré signatárske štáty VJA nie sú členmi WTO. Z toho vyplýva, že odkazy v tejto dohode na dohody WTO (vrátane v nich uvedených vymedzení pojmov) a na orgány alebo výbory WTO sa nevykladajú tak, že signatárskemu štátu VJA, ktorý nie je členom WTO, ukladajú nejaké povinnosti vyplývajúce z takýchto dohôd WTO alebo z rozhodnutí takýchto orgánov alebo výborov mimo povinností, ktoré signatársky štát VJA výslovne prijal podľa tejto dohody. V dôsledku toho v prípade rozporu medzi ustanoveniami dohôd WTO alebo rozhodnutiami orgánov alebo výborov WTO na jednej strane a ustanoveniami tejto dohody ustanovenia tejto dohody majú vždy prednosť, pokiaľ ide o signatárske štáty VJA, ktoré nie sú členmi WTO. 
4.	Strany sa dohodli, že žiadne z ustanovení tejto dohody im alebo signatárskym štátom VJA neukladá povinnosť konať spôsobom, ktorý by bol v rozpore s ich povinnosťami v rámci WTO.
Článok 66
Pristúpenie k dohode 
1.	Ktorýkoľvek z týchto štátov VJA, a to Džibutská republika, Eritrejský štát, Etiópska federatívna demokratická republika, Malawijská republika a Sudánska republika môže so súhlasom strán pristúpiť k tejto dohode. Pokiaľ ide o pristupujúci štát, táto dohoda nadobudne platnosť v súlade s uplatniteľnými právnymi postupmi strany ES, štátov VJA a pristupujúcej krajiny. ES sa snaží uplatňovať túto dohodu vo vzťahu k pristupujúcej krajine čo najskôr. 
2.	Akákoľvek žiadosť o pristúpenie k tejto dohode, ktorú podá štát z regiónu VJA, ktorý nie je uvedený v odseku 1, sa predloží na rozhodnutie Výboru pre DHP.
3.	Výbor pre DHP môže stanoviť podmienky a osobitné opatrenia, pokiaľ ide o pristúpenie štátu uvedeného v odseku 2.
4.	Pokiaľ ide o pristupujúci štát, táto dohoda nadobudne platnosť v deň uloženia jeho listiny o pristúpení.
Článok 67
Pristúpenie nových členských štátov k Európskej únii
1.	Výbor pre DHP bude upovedomený o každej žiadosti o členstvo v Európskej únii, ktorú podá tretí štát. V priebehu rokovaní medzi EÚ a kandidátskym štátom poskytne strana ES štátom VJA všetky relevantné informácie a tieto štáty naopak stranu ES informujú o svojich obavách, aby ich mohla vziať plne do úvahy. Strana ES informuje štáty VJA o každom pristúpení štátu k EÚ.
2.	Každý nový členský štát EÚ sa stáva stranou tejto dohody odo dňa pristúpenia prostredníctvom doložky s takýmto účinkom zakotvenej v akte o pristúpení. Ak v akte o pristúpení k EÚ nie je ustanovené takéto automatické pristúpenie k tejto dohode, dotknutý členský štát EÚ k nej pristúpi uložením aktu o pristúpení u dvoch depozitárov, ktorí zabezpečia zaslanie overených kópií štátom VJA.
3.	Strany preskúmajú účinky pristúpenia nových členských štátov EÚ na túto dohodu. Výbor pre DHP môže rozhodnúť o akýchkoľvek prechodných alebo pozmeňujúcich opatreniach, ktoré môžu byť potrebné.
Článok 68
Zmeny a doplnenia
1.	Všetky zmeny a doplnenia tejto dohody prijíma výbor pre DHP a nadobúdajú účinnosť po svojej ratifikácii. 
2.	Výbor pre DHP prijíma všetky prechodné opatrenia, ktoré môžu byť požadované v súvislosti s pozmenenými a doplnenými ustanoveniami až do ich vstupu do platnosti.
Článok 69
Autentické znenia
Táto dohoda je vypracovaná v dvoch vyhotoveniach v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom všetky znenia sú rovnako autentické.
Článok 70
Prílohy
Prílohy a protokoly k tejto dohode sú jej súčasťou a Výbor pre DHP ich môže preskúmať a/alebo zmeniť a doplniť. 

Príloha I	Clo na výrobky s pôvodom v štátoch VJA dovážané do EÚ
Príloha II	Zoznam štátov VJA, ktoré prijímajú záväzky podľa kapitoly II a clo na výrobky s pôvodom v štátoch EÚ dovážané do signatárskych štátov VJA 
Príloha III	Výnimky štátov VJA týkajúce sa cla, vývozných daní a národného zaobchádzania v oblasti vnútroštátneho zdaňovania a regulácie.
Príloha IV	Rozvojová matrica
Protokol I	Pravidlá pôvodu
Protokol II	Vzájomná administratívna pomoc v colných záležitostiach

PRÍLOHA I 
CLO NA VÝROBKY S PÔVODOM V ŠTÁTOCH VJA
1.	Bez toho, aby boli dotknuté odseky 2, 4, 5, 6 a 7, clo strany ES (ďalej len „clo ES“) sa pri vstupe do platnosti tejto dohody úplne zruší na všetky výrobky s pôvodom v štáte VJA kapitol 1 až 97 harmonizovaného systému okrem tých, ktoré sú uvedené v kapitole 93. Na výrobky kapitoly 93 strana ES naďalej ukladá clo uplatňované podľa doložky najvyšších výhod. Harmonogram cla ES uplatniteľného na výrobky s pôvodom v štáte VJA je na informatívne účely priložený k tejto prílohe.
2.	Clo ES na výrobky uvedené v položke 1006 colného sadzobníka s pôvodom v štátoch VJA sa zruší od 1. januára 2010 okrem cla ES na výrobky uvedené v podpoložke 1006 10 10, ktoré sa zruší od nadobudnutia platnosti tejto dohody. 
3.	Strana ES a signatárske štáty VJA sa dohodli, že ustanovenia protokolu 3 dohody z Cotonou (ďalej len „protokol o cukre“) zostávajú uplatniteľné do 30. septembra 2009 a že po tomto dátume protokol o cukre pre ne stratí platnosť. Na účely článku 4 ods. 1 protokolu o cukre dodacie obdobie 2008/2009 bude od 1. júla 2008 do 30. septembra 2009. O zaručenej cene pre obdobie od 1. júla do 30. septembra 2009 sa rozhodne na základe rokovania uvedeného v článku 5 ods. 4.
4.	Clo ES na výrobky uvedené v položke 1701 colného sadzobníka s pôvodom v štáte VJA sa zruší od 1. októbra 2009. Kým sa clo ES úplne nezruší a popri pridelených colných kvótach s nulovým clom stanoveným v protokole o cukre, na hospodársky rok 2008/2009 sa otvorí colná kvóta s nulovým clom vo výške 75000 ton pre výrobky uvedené v položke 1701 colného sadzobníka, ekvivalent bieleho cukru, s pôvodom v štátoch VJA. Pokiaľ ide o výrobky, ktoré sa majú doviezť na základe tejto dodatočnej colnej kvóty, neposkytne sa žiadne povolenie na dovoz okrem prípadov, keď sa dovozca rozhodne zakúpiť takéto výrobky za cenu, ktorá je prinajmenšom rovnaká ako zaručená cena stanovená pre cukor dovážaný do strany ES podľa protokolu o cukre.
5.
a)	Strana ES môže v období od 1. októbra 2009 do 30. septembra 2015 uložiť clo uplatňované podľa doložky najvyšších výhod na výrobky s pôvodom v štátoch VJA, uvedené v položke 1701 colného sadzobníka [cukor], dovážané v množstve prekračujúcom ďalej uvedené limity vyjadrené v ekvivalente bieleho cukru, ktoré môžu spôsobiť narušenie na trhu s cukrom strany ES. 
i)	3,5 milióna tony v hospodárskom roku takýchto výrobkov s pôvodom v štátoch, ktoré sú členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (ďalej len „štáty AKT“), ktoré podpísali dohodu z Cotonou, a 
ii)	1,38 milióna tony v hospodárskom roku 2009/2010 takýchto výrobkov s pôvodom v štátoch AKT, ktoré Organizácia spojených národov nepokladá za najmenej rozvinuté krajiny. Číselná hodnota 1,38 milióna tony sa zvýši na 1,45 milióna tony v hospodárskom roku 2010/2011 a na 1,6 milióna tony v nasledujúcich štyroch hospodárskych rokoch. 
b)	Dovoz výrobkov uvedených v položke 1701 colného sadzobníka s pôvodom v ktoromkoľvek štáte VJA, ktorý OSN pokladá za najmenej rozvinutú krajinu, nepodlieha ustanoveniam pododseku 5 písm. a). Takýto dovoz však podlieha ustanoveniam článku 21 (ochranná doložka).
c)	Uplatňovanie cla podľa doložky najvyšších výhod sa skončí na konci hospodárskeho roka, počas ktorého bolo zavedené.
d)	Akékoľvek opatrenie prijaté podľa tohto odseku sa bezodkladne oznámi Výboru pre DHP a je predmetom pravidelných rokovaní v rámci tohto orgánu.
6.	Na účely uplatňovania ustanovení článku 21 (ochranná doložka) môže od 1. októbra 2015 dôjsť k narušeniam na trhoch s výrobkami uvedenými v položke 1701 colného sadzobníka v situáciách, keď sa trhová cena bieleho cukru v Európskom spoločenstve zníži počas dvoch po sebe nasledujúcich mesiacov pod 80 % trhovej ceny bieleho cukru v Európskom spoločenstve, ktorá prevládala počas predchádzajúceho hospodárskeho roka.
7.	Od 1. januára 2008 do 30. septembra 2015 výrobky uvedené v položkách 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 a 2106 90 98 colného sadzobníka podliehajú osobitnému mechanizmu dohľadu, aby sa zamedzilo obchádzaniu opatrení stanovených v odsekoch 4 a 5. V prípade kumulatívneho nárastu dovozu takýchto výrobkov s pôvodom v štátoch VJA o viac ako 20 % objemu počas obdobia 12 po sebe nasledujúcich mesiacov v porovnaní s priemerom ročného dovozu za posledné tri dvanásťmesačné obdobia strana ES podrobí štruktúru obchodu, hospodárske opodstatnenie a obsah cukru takéhoto dovozu analýze a ak dospeje k záveru, že takýto dovoz sa využíva na obchádzanie opatrení stanovených v odsekoch 4 a 5, môže pozastaviť uplatňovanie preferenčného zaobchádzania a zaviesť špecifické clo podľa doložky najvyšších výhod uplatňované na dovoz podľa Spoločného colného sadzobníka Európskeho spoločenstva pre výrobky uvedené v položkách 1704 90 99, 1806 10 30, 1806 10 90, 2106 90 59 a 2106 90 98 colného sadzobníka s pôvodom v štátoch VJA. Na opatrenie podľa tohto odseku sa uplatňujú mutatis mutandis pododseky 5 písm. b, c) a d). 
8.	V období medzi 1. októbrom 2009 a 30. septembrom 2012 sa, pokiaľ ide o výrobky uvedené v položke 1701 colného sadzobníka, neposkytne žiadne preferenčné povolenie na dovoz okrem prípadov, keď sa dovozca rozhodne zakúpiť takéto výrobky za cenu, ktorá nie je nižšia ako 90 % z referenčnej ceny stanovenej stranou ES na príslušný hospodársky rok. Strany zobrali na vedomie, že v čase parafovania tejto dohody sa referenčná cena nachádza v nariadení (ES) 318/2006.
9.	Odseky 1, 3 a 4 sa neuplatňujú na výrobky uvedené v položke 1701 colného sadzobníka s pôvodom v štátoch VJA a prepustené do colného režimu voľný obeh vo francúzskych zámorských departementoch. Toto ustanovenie je uplatniteľné na obdobie 10 rokov. Toto obdobie sa predĺži o ďalšie obdobie 10 rokov, ak sa strany nedohodnú inak. 

PRÍLOHA II
ZOZNAM ŠTÁTOV VJA, KTORÉ PRIJÍMAJÚ ZÁVÄZKY PODĽA KAPITOLY II 
A
CLO NA VÝROBKY S PÔVODOM V ŠTÁTOCH EÚ DOVÁŽANÉ DO SIGNATÁRSKYCH ŠTÁTOV JVA
Krajiny uvedené v článku 6 ods. 1 sú:
Komorský zväz 
Madagaskarská republika
Maurícijská republika
Seychelská republika
Zambijská republika
Zimbabwianska republika

PRÍLOHA III
VÝNIMKY ŠTÁTOV VJA TÝKAJÚCE SA CLA, VÝVOZNÝCH DANÍ, 
NÁRODNÉHO ZAOBCHÁDZANIA V OBLASTI VNÚTROŠTÁTNEHO ZDAŇOVANIA A REGULÁCIE
i)	Výnimky týkajúce sa národného zaobchádzania v oblasti vnútroštátneho zdaňovania a regulácie
A:	Seychely: cenové kontroly na dovoz stanovené podľa zákona o dani z obchodu („trades tax act“) z roku 1992 – trvanie výnimky – 10 rokov
B:	Zimbabwe: žiadne
C:	Maurícius: žiadne
D:	Madagaskar: žiadne
E:	Komory: žiadne 
F:	Zambia: žiadne
ii)	Výnimky týkajúce sa cla, vývozných daní:
A:	Seychely: žiadne
B:	Zimbabwe: žiadne
C:	Maurícius: žiadne
D:	Madagaskar: žiadne
E:	Komory: žiadne 
F:	Zambia: Vývozné clo na ďalej uvedené colné položky stanovené 30. septembra 2008 v rámci deviateho harmonogramu (oddiel 72A), vývoznej sadzby, novelizácie zákona z r. 2008, zákona o cle a spotrebnej dani kapitoly 322 zbierky zákonov Zambie	

1207.20.00	15 %
Bavlníkové semená	

5201.00.00	15 %
Bavlna, nemykaná alebo nečesaná	

2603.00.00	15%
Medené rudy a ich koncentráty	

7204
Železný a oceľový odpad a šrot. Pretavené odpady zo železa alebo ocele v ingotoch.	

7204.10.00	25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia – odpad z liatiny	

7204.21.00	25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
– odpad a šrot z legovanej ocele: − z nehrdzavejúcej ocele	

7204.29.00	25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia – odpad a šrot z legovanej ocele: ostatné	

7204.30.00	25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia	

odpad a šrot z pocínovaného železa alebo ocele	
7204.41.00	25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
ostatný odpad a šrot – triesky po sústružení, hobliny, odrezky, triesky, piliny, odstrižky a odpady z razenia, aj v balíkoch	

7204.49.00 25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
ostatný odpad a šrot – ostatné	

7204.50.00	25 % alebo 80 000 (osemdesiattisíc kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
ostatný odpad a šrot – pretavené odpady v ingotoch	

7401.00.00	15%
medený kamienok (medený lech); cementová meď (zrážaná meď)	

7402.00.00	15 %
nerafinovaná meď; medené anódy na elektrolytickú rafináciu	

7404.00.00	25 % alebo 1 000 000 (jeden milión kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia	

medený odpad a medený šrot	

7602.00.00	25 % alebo 1 000 000 (jeden milión kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
hliníkový odpad	

7902.00.00	25 % alebo 1 000 000 (jeden milión kwacha) za tonu podľa toho, ktorá hodnota je väčšia 
zinkový odpad a šrot

PRÍLOHA IV
ROZVOJOVÁ MATRICA
Kľúčové oblasti	Cieľ a príklady činností	
1. Rozvoj infraštruktúry	Zlepšiť existujúce a prioritné potreby v infraštruktúre; rozvíjať novú, najmä spoločne využívanú infraštruktúru; zabezpečiť financovanie z vhodných zdrojov	
a. Energetika	Zvýšenie kapacity výroby energie regiónov, regionálne siete, distribúcia a prenos 
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) rozšírenie infraštruktúry a sietí na výrobu, prenos a distribúciu energie s cieľom uľahčiť regionálny obchod s energiou; 
ii) výskum a vývoj alternatívnych ekologicky udržateľných zdrojov energie, inovácie a prenos technológií vrátane zlepšenia energetickej efektívnosti a zníženia nákladov;
iii) právne a regulačné rámce na zriadenie/posilnenie a harmonizáciu regionálnych a celoštátnych energetických inštitúcií s cieľom zabezpečiť rámce na cezhraničný obchod s energiou; 
iv) budovanie kapacít a návrh nástrojov na mobilizáciu zdrojov na investície. 	
b. Doprava (cesty, železnice, letecká a vodná doprava)	Zlepšenie celoštátneho a regionálneho prepojenia s cieľom uľahčiť prehĺbenie regionálnej integrácie pohybu osôb, toku tovaru a služieb a lepšieho prístupu k trhom
Činnosti by mohli zahŕňať: 
i) výstavbu, modernizáciu, oživenie a modernizáciu celoštátnych a regionálnych dopravných koridorov a prístavov a s nimi súvisiacich dopravných zariadení; 
ii) výskum a vývoj vhodných a dostupných stavebných materiálov, úroveň služieb, intermodálnu dopravu, tranzitné systémy a prenos technológií;
iii) zriadenie, posilnenie a zreformovanie celoštátnych a vybraných regionálnych inštitúcií na vývoj, odbornú prípravu, politický dialóg a dodávku služieb; 
iv) zlepšenie postupov týkajúcich sa presadzovania práv, ako aj uskutočnenia politických, právnych a regulačných reforiem dopravy vrátane politík na uľahčenie partnerstiev, prepojení a spoločných podnikov EÚ – VJA;
v) liberalizáciu služieb leteckej dopravy, zabezpečenie spoločných systémov riadenia a inštitúcií; 
vi) návrh nástrojov na prilákanie/mobilizáciu zdrojov na investície. 	
c. Telekomunikácie	Posilnenie telekomunikačných sietí, najmä zlepšenie infraštruktúry IKT s cieľom podporovať konkurencieschopnosť, inovácie a hladký prechod k informačnej spoločnosti
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) rozvoj a zosúladenie politiky IKT a spoločného využívania infraštruktúry, reformy v právnych a regulačných rámcoch a systémoch; 
ii) budovanie kapacít na rozvoj ľudských zdrojov, normy pre poskytovanie služieb na uľahčenie obchodu, obchodných a podnikateľských transakcií, služby založené na IKT najmä pre mladých odborníkov a inštitucionálne reformy s cieľom využiť integrované elektronické informačné systémy;
iii) vývoj základnej infraštruktúry IKT prostredníctvom partnerstiev, inovácií a spoločných podnikov EÚ – VJA v záujme regionálnej prepojenosti a uľahčenie spoločného využívania infraštruktúry vo verejnom a súkromnom sektore; 
iv) návrh nástrojov na uľahčenie partnerstiev, inovácií a spoločných podnikov EÚ – VJA s cieľom mobilizovať zdroje na investície a uľahčenie investícií súkromného sektora do infraštruktúry IKT. 	
d. Dodávka vody na výrobu	Vyvinúť infraštruktúru dodávky vody pre systémy riadenia využívania, úpravy a likvidácie vody a udržateľné využívanie cezhraničných vodných zdrojov na výrobné účely
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) výstavbu vodných priehrad, zavlažovacej a hydro-elektrickej infraštruktúry a podporu udržateľných systémov zavlažovania, programy na kontrolu znečisťovania, opätovné využívanie a recykláciu odpadových vôd;
ii) zriadenie strategických vodných nádrží a oblastí uskladnenia vody vo vidieckych a mestských oblastiach;
iii) technickú pomoc pre výmenné programy a budovanie kapacít týkajúce sa správy vody, úrovne služieb a regionálnych vodných partnerstiev;
iv) uľahčenie partnerstiev, inovácií a spoločných podnikov EÚ – VJA medzi hospodárskymi subjektmi a v rámci iniciatívy „Voda pre život“;
v) zriadenie regionálneho výskumného strediska a iných centier excelentnosti v oblasti výskumu a vývoja.	
2. Výrobné odvetvia	Zvýšiť konkurencieschopnosť výrobných odvetví v oblastiach spracovania (zvyšovanie pridanej hodnoty), marketingu a distribúcie výrobkov a služieb	
a) poľnohospodárstvo a hospodárske zvieratá	Podporovať udržateľné poľnohospodárstvo, zlepšiť výrobu, produktivitu a diverzifikáciu, rozvíjať agropriemysel, obchod a zabezpečiť potravinovú bezpečnosť
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) rozvoj harmonizovaných regionálnych politík, právnych a regulačných rámcov, noriem, systémov zabezpečenia kvality a certifikačných nástrojov akreditovaných podľa medzinárodných noriem a budovanie kapacít v oblasti udržateľných výrobných systémov;
ii) výstavbu a zlepšenie zavlažovacích zariadení a infraštruktúry, vidiecku infraštruktúru spájajúcu výrobné oblasti s trhmi, reťazce chladiarenských zariadení a súvisiacu infraštruktúru; 
iii) podporu výskumu a vývoja v oblasti poľnohospodárstva a hospodárskych zvierat a jeho realizáciu, uplatňovanie hľadiska rodovej rovnosti pri prístupe k výrobným faktorom, posilnenie hodnotového reťazca a prenosu technológií; 
iv) rozvoj systémov poistenia špeciálnych vozidiel a nástrojov na prístup k financiám; 
v) zriadenie a posilnenie inštitúcií na podporu spôsobov zvládania nákaz, vykonávanie vnútroštátnych a cezhraničných programov na kontrolu nákaz a zriadenie celoštátnych a regionálnych systémov včasného varovania a centier excelentnosti pre poľnohospodárskych pracovníkov.	
b) Rybné hospodárstvo	Podporiť a zabezpečiť udržateľné využívanie zdrojov rybného hospodárstva vrátane rozvoja chovu rýb a požiadaviek trhu na technické normy 
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) inštitucionálne posilnenie v záujme vývoja noriem a súvisiaceho budovania kapacít a programov zabezpečenia kvality s cieľom splniť technické požiadavky trhu v súlade s medzinárodnými normami;
ii) podporu aktualizácie politických, právnych a regulačných reforiem a inštitucionálny rozvoj a reformy s cieľom splniť medzinárodné normy
iii) budovanie kapacít na produkciu rýb, produktivitu, potravinovú bezpečnosť a hygienu, marketing, akvakultúru, technológie na spracovanie úlovku pre veľké rybárske spoločnosti i drobných rybárov; budovanie kapacít pre úradníkov pre rybolov vo verejnom sektore;
iv) výskum a vývoj v oblasti posudzovania zásob a ochrany rýb, monitorovanie, programy kontroly a dohľadu pre udržateľné využitie zdrojov rýb a rozvoj a zlepšenie infraštruktúry pre vnútrozemské rybné hospodárstvo a akvakultúru, reťazce vývozného trhu, vývoj výrobkov, diverzifikáciu a značenie výrobkov;
v) podporu a uľahčenie účasti súkromného sektora pri zriaďovaní reťazcov chladiarenských zariadení;
vi) návrh politík a nástrojov na uľahčenie partnerstiev, inovácií a spoločných podnikov EÚ – VJA, a s tým súvisiace finančné nástroje pre priemyselných a drobný rybolov.	
c) Ťažba	Riešiť zraniteľnosť krajín závislých od ťažby nerastov, zabezpečiť udržateľnú ťažbu šetrnú k životnému prostrediu a zlepšiť investičné prostredie s cieľom uľahčiť účasť súkromného sektora a chrániť malé ťažobné spoločnosti a práva komunít
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) návrh politík a regulačných rámcov s cieľom podporiť partnerstvá prepojenia a spoločné podniky EÚ – VJA v oblasti prenosu technológií;
ii) budovanie kapacít a inštitucionálnu podporu prieskumu, ťažbe, marketingu a výmene informácií, výskum a vývoj, zvyšovanie pridanej hodnoty a diverzifikáciu výrobkov, podporu zdravotníckych a bezpečnostných noriem; 
iii) programy podpory, ktoré zabezpečia účasť miestnej komunity a chránia malé ťažobné spoločnosti a práva komunít;
iv) výmenu informácií o ťažbe a zdrojoch nerastov a geologických vedách s cieľom pomôcť pri investíciách do prieskumu a ťažby a podporu inštitúcií a podnikov v záujme prijatia technológií šetrných k životnému prostrediu pri ťažobných výrobných procesoch;
v) technickú pomoc pri tvorbe kapacít na obohacovanie a spracovanie nerastov, a najmä podporu zvyšovania pridanej hodnoty a zriadenie programov odbornej prípravy vo výrobe bižutérie a v brusičskom priemysle, zriadenie regionálneho strediska odbornej prípravy absolventov VŠ v oblasti práva a administratívy v oblasti ťažby nerastov, hospodárstva v oblasti nerastov a zdrojov a riadenia podnikov;
vi) vyvíjať politiku a mechanizmy na zvládnutie zraniteľnosti krajín závislých od vývozu nerastov.	
d) Služby	Rozšíriť služby a zlepšiť existujúce služby vrátane kvality, prístupu a konkurencieschopnosti; uľahčiť obchod so službami
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) politický a právny rámec na podporu obchodu so službami v regióne;
ii) rozšírenie spoločného využívania infraštruktúry IKT a budovanie kapacít v oblasti služieb založených na IKT;
iii) oživenie a modernizáciu inštitucionálnych infraštruktúr a zriadenie inštitúcií na koordináciu obchodu so službami pre súkromný sektor; 
iv) podporu uskutočnenia štúdií o selektívnej liberalizácii a podporu prehĺbenia finančných reforiem a diverzifikáciu finančných nástrojov;
v) podporu centier excelentnosti v oblasti kvalitnej odbornej prípravy vedúcich pracovníkov, manažmentu a podnikania, zriadenie stredísk odbornej prípravy pre poskytovateľov služieb a posilnenie štatistických inštitúcií, odbornú prípravu týkajúcu sa menovej politiky a finančného odvetvia; 
vi) makroekonometrické modely v odvetví služieb.	
e) Cestovný ruch	Udržateľný rozvoj konkurencieschopného cestovného ruchu na celoštátnej a regionálnej úrovni, prepojenie s ostatnými hospodárskymi odvetviami pri súčasnom zachovaní, ochrane a podpore prírodných, historických, kultúrnych záujmov miestnych komunít a rešpektovaní ich integrity
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) rozvoj udržateľných a harmonizovaných politík cestovného ruchu, ktoré prepájajú verejné, súkromné a miestne komunity;
ii) spoločný vývoj a podporu diverzifikovaných produktov cestovného ruchu v partnerstve s miestnymi komunitami; 
iii) podporu verejných/súkromných subjektov pri rozširovaní infraštruktúry cestovného ruchu v oblastiach s vysokým potenciálom;
iv) zriadenie regionálnych stredísk excelentnosti cestovného ruchu pre odbornú prípravu vedúcich pracovníkov, manažment a podnikanie a podporu účasti na medzinárodných veľtrhoch a výstavách cestovného ruchu; 
v) budovanie kapacít v oblasti ľudských zdrojov, zlepšenie v oblasti noriem pre poskytovanie služieb a inštitucionálnych štruktúr.	
f) Výroba (priemysel)	Vytvoriť priaznivé investičné prostredie s komplementárnou kapacitou a inštitucionálnymi rámcami
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) politické, právne a regulačné reformy, kapacity a stratégie na tvorbu a udržanie predvídateľného a bezpečného investičného prostredia podporujúceho regionálnu integráciu a globalizáciu;
ii) podporu rozvoja vhodných nástrojov, inštitúcií a sprostredkovateľských organizácií na podporu investícií, partnerstvá verejných/súkromných sektorov EÚ – VJA, prístup k financovaniu, najmä prístup k finančným inštitúciám a investičným fondom ES, podporu výskumu a vývoja vo výskumných inštitúciách; 
iii) rozvoj a posilňovanie celoštátnych a vybraných regionálnych stredísk excelentnosti pre oblasť rozvoja ľudských zdrojov, odbornú prípravu zameranú na zručnosti, posilnenie inštitucionálnych kapacít agentúr na podporu investícií, obchodných združení a obchodných komôr;
iv) budovanie kapacít pre služby zamerané na podporu podnikania v sektore MSP pri vývoji výrobkov/dizajnu, modernizáciu výrobného sektora, rozvoj podnikania, marketing, rozvoj inovačných technológií, technológie pre zvýšenú produktivitu v sektoroch veľkých podnikov i MSP; 
v) podporu rozvoja činností v oblastiach spracovania, marketingu, distribúcie a dopravy a propagácie výrobných programov, zvyšovanie pridanej hodnoty a harmonizáciu celoštátnych/regionálnych noriem normalizácie, zabezpečenia kvality, metrológie a skúšobníctva; 
vi) podporu zriaďovania/prijatia/modernizácie zariadení na ochranu životného prostredia na úpravu priemyselných odpadových vôd, prijatie výrobných technológií neznečisťujúcich ovzdušie s cieľom ochrany životného prostredia.	
g) Rodová rovnosť	Podpora podnikania žien prostredníctvom cielených zásahov
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) programy podpory, ktoré pomáhajú ženám zlepšiť prístup ku všetkým zdrojom, najmä pokiaľ ide o oblasť obchodu a rozvoja
ii) podporu podnikania žien s cieľom uľahčiť ich účasť na regionálnych a celosvetových trhoch.	
3. Regionálna integrácia	Posilniť a prehĺbiť regionálnu integráciu	
a) Regionálna hospodárska integrácia	Rozvoj regionálnych trhov, zosúladenie politík, posilňovanie daňovej administratívy a politiky, makroekonomická stabilita, uľahčenie obchodu, harmonizácia noriem, presadzovanie právnych predpisov a rozhodcovské konanie, uľahčovanie pohybu osôb, tovaru, služieb a kapitálu a zriadenie regionálnych inštitúcií a štruktúr a investície do nich 
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) podporu rozvoja a zosúladenia regionálnych obchodných/investičných/daňových a finančných politík a regulačných rámcov, ktoré sú v súlade s pravidlami, nástrojmi a normami WTO;
ii) uľahčenie obchodu so službami a právo usadiť sa a pohyb tovaru, služieb, kapitálu a osôb a podporu plného využívania cezhraničných príležitostí, zlepšenie koordinácie, spolupráce a komunikácie vrátane podpory elektronického obchodovania;
iii) podporu zriaďovania/posilňovania inštitúcií regulačných orgánov na presadzovanie právnych predpisov a rozhodcovského konania a podporu zmenám, doplneniam a tvorbe obchodných zákonov na riešenie rozvíjajúcich sa obchodných dohôd a výrobkov/služieb; podporu výskumu a vývoja, najmä centier excelentnosti;
iv) harmonizáciu štatistických metód zberu údajov, ich analýzy a výkladu a podporu zvýšenia kapacity ľudských zdrojov;
v) rozpočtovú podporu postupnej liberalizácie prepojenej s regionálnou integráciou, rozvoj zariadení a nástrojov na mobilizáciu zdrojov pre obchod a investície;
vi) podporu budovania ľudských a inštitucionálnych kapacít a posilňovanie súvisiacej inštitucionálnej správy s cieľom uľahčiť rýchlejšie vykonávanie colnej správy a postupov v záujme splnenia nových bezpečnostných požiadaviek. 	
b) Riadenie cezhraničných programov	Uľahčiť pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu; naplno využívať cezhraničné príležitosti; zlepšiť koordináciu, spoluprácu a komunikáciu medzi krajinami VJA
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) koordinovaný prístup k regionálnemu/kontinentálnemu riadeniu cezhraničných programov, ktoré zahŕňajú okrem iných aj kontrolu nákaz a environmentálne riadenie;
ii) podporu regionálnych programov, ktoré uľahčujú voľný pohyb osôb, tovaru, služieb a kapitálu a podporu zriaďovania alebo posilňovania regionálnych/kontinentálnych inštitúcií koordinujúcich cezhraničné programy;
iii) posilňovanie regulačných rámcov pre cezhraničné programy. 	
c) Správa životného prostredia a prírodných zdrojov	Chrániť životné prostredie a posilňovať ochranu biodiverzity, zachovať genetické zdroje, chrániť udržateľné využívanie prírodných zdrojov uľahčiť a podporu udržateľného využívania spoločných prírodných zdrojov pri zohľadnení prepojenia medzi obchodom a životným prostredím
Činnosti by mohli zahŕňať: 
i) technickú pomoc pri vykonávaní bonnských usmernení a uľahčenie účasti na medzinárodných dohodách, dohovoroch a zmluvách o životnom prostredí, podporu programov na zvyšovanie informovanosti zainteresovaných strán a podporu budovania partnerstiev, podporu spoločných podnikov, partnerstiev a prepojení medzi inštitúciami a podnikmi VJA a EÚ;
ii) podporu posilňovania environmentálnej politiky, stratégií, právnych predpisov, administratívy a riadenia zdrojov a udržateľného rozvoja, inštitucionálnu kapacitu na posilnenie právnych predpisov, noriem a programov týkajúcich sa životného prostredia s cieľom zahrnúť komunity do riadenia prírodných zdrojov;
iii) podporu rozvoja infraštruktúry a prenosu technológií a podporu kontroly znečisťovania vody, čistenia a ochrany, riadenia tuhého odpadu a odpadovej vody, úpravy a hygieny a nakladania s priemyselným a toxickým odpadom; technickú pomoc výskumu a vývoju, riadenie a budovanie kapacít na základe environmentálnych noriem;
iv) podporu zmiernenia prírodných pohrôm, predchádzanie ekologickým katastrofám a strate biodiverzity;
v) podporu a ochranu pôvodných/tradičných vedomostí o biologických zdrojoch a ekosystémoch.	
d) Regionálny mier, stabilita a bezpečnosť	Podporiť a posilniť regionálne iniciatívy týkajúce sa mieru a bezpečnosti
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) budovanie kapacít na predchádzanie konfliktom (verejný sektor, bezpečnostné sily, občianska spoločnosť a politici);
ii) podporu vhodným mechanizmom včasného varovania a podporu vhodných mechanizmov zvládania a riešenia konfliktov;
iii) podporu inštitúcií, ktoré sú kľúčové pre zachovanie mieru a bezpečnosti (média, občianska spoločnosť a verejnosť);
iv) posilnenie kapacít na udržanie mieru.	
e) Kultúrny rozvoj	Podporiť a chrániť kultúru, dedičstvo a pôvodné tradičné poznatky a postupy pre rozvoj
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) rozvoj a podporu kultúrnych odvetví a posilnenie prístupu na trh pre pôvodné výrobky;	
4. Obchodná politika a právne predpisy	Posilniť obchod a podporiť rozvoj podnikov	
a) Podpora regionálnych obchodných dohôd a rokovaní	Analyzovať a vykonávať multilaterálne obchodné dohody a financovanie; posilniť partnerstvá v regióne a medzi regiónom a ES
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) podporu posilnenia analytických kapacít na tvorbu politiky a rokovaní a podporu úspešného vykonávania regionálnych a medzinárodných dohôd;
ii) senzibilizačné programy pre zainteresované strany v prípade regionálnych/multilaterálnych obchodných dohôd vrátane financovania už existujúcich mechanizmov;
iii) posilnenie regionálnych partnerstiev a zlepšenie rokovaní na celoštátnej a regionálnej úrovni. 	
b) Uľahčenie obchodu 	Zlepšiť opatrenia na zabezpečenie efektívnosti, správy a hladkého prechodu; podporiť organizácie/inštitúcie zabezpečujúce uľahčenie obchodu/investícií a využívanie záručných fondov a rizikového kapitálu
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) vybudovanie regionálnych politík a inštitucionálnych kapacít na uľahčenie regionálneho obchodu v otázkach týkajúcich sa obchodu a ochrany spotrebiteľa; 
ii) vykonávanie dohôd o tranzite s jednou zastávkou a prípadne výber cla v prvom prístave po vstupe vrátane zlepšenia prístavných kapacít s využitím súkromného sektora na zabezpečenie kvalitných služieb;
iii) dodržiavanie a presadzovanie medzinárodných harmonizovaných noriem, technických predpisov a zjednodušenie pravidiel pôvodu a ochranných mechanizmov na uľahčenie ich uplatňovania;
iv) využívanie technológií (skenerov, počítačovej techniky) na účinné poskytovanie služieb a zvýšené kapacity organizácií/inštitúcií zabezpečujúcich uľahčenie obchodu/investícií a služieb na podporu obchodu;
v) zriadenie záručných fondov a rizikového kapitálu pre podnikateľské komunity.	
c) Mechanizmy urovnávania sporov	Zriadiť nové a posilniť už existujúce celoštátne a regionálne inštitúcie na urovnávanie sporov; národné a medzinárodné uznávanie rozhodnutí rozhodcovského konania
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) zriadenie/posilnenie rozhodcovských inštitúcií a ochranných mechanizmov;
ii) odbornú prípravu a budovanie kapacít pre komerčných právnikov na výklad a presadzovanie obchodných zákonov, urovnávanie sporov, ktoré z nich vyplývajú;
iii) transpozíciu medzinárodných dohôd/dohovorov/zmlúv na uľahčenie medzinárodných záväzkov a uznanie rozhodnutí rozhodcovského konania;
iv) podporu zvyšovania informovanosti zainteresovaných strán o mechanizmoch urovnávania sporov.	
d) Právne a regulačné rámce	Podporiť posilňovanie právnej istoty a zákonnosti súkromných investícií; harmonizovať obchodné zákony; pripraviť a prijať zákony v oblasti zamestnanosti; uľahčiť a chrániť zahraničné investície; chrániť práva spotrebiteľov a práva duševného vlastníctva vrátane folklórnych a tradičných vedomostí
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) transpozíciu medzinárodných dohôd/dohovorov/zmlúv na posilnenie právnej istoty a súkromných investícií;
ii) podporu budovania kapacít na rozvoj právnych rámcov reagujúcich na dohody o obchode a investíciách a podporu modernizácie a rozvoja obchodných zákonov a zvyšovania informovanosti o právnych a regulačných rámcoch.	
5. Rozvoj obchodu 	Zlepšiť a podporiť priaznivé podnikateľské prostredie a prístup k službám súvisiacim s podnikaním	
a) Podnikateľské prostredie	Podporiť rozvoj politík (zákonov a právnych predpisov podporujúcich podnikanie); uľahčiť odstraňovanie prekážok obchodu
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) preskúmanie podnikateľských/obchodných zákonov; 
ii) posilnenie kapacít agentúr a personálu na presadzovanie právnych predpisov s cieľom znížiť prekážky obchodu.	
b) Služby a inštitúcie na podporu podnikania	Vytvoriť mechanizmy na podporu verejno-súkromných partnerstiev a komunitno-súkromných partnerstiev; vytvoriť a posilniť sprostredkovateľské inštitúcie a organizácie; vytvoriť a posilniť riadiace informačné systémy; posilniť kapacity výskumu a vývoja
Činnosti by mohli zahŕňať: 
i) rozvoj kapacít a inštitúcií s cieľom posilniť partnerstvá medzi verejným/súkromným sektorom a miestnou komunitou a spoločné využívanie výsledkov podnikania a udržateľného využívania prírodných zdrojov;
ii) rozvoj vhodných finančných a sprostredkovateľských inštitúcií/organizácií pre služby na podporu podnikania a posilnenie prepojených informačných riadiacich systémov na uľahčenie obchodu; 
iii) posilniť výskumné kapacity a inštitúcie s cieľom informovať o podnikateľských rozhodnutiach.	
c) Prístup k financovaniu obchodu 	Zriadiť, podporiť a posilniť finančné inštitúcie; uľahčiť a zlepšiť prístup k financovaniu; rozvíjať inovačné financovanie
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) zriadenie, podpora a posilnenie finančných inštitúcií a prehĺbenie finančných reforiem s cieľom pomôcť mobilizovať zdroje pre podnikanie a investície;
ii) návrh nástrojov pre podniky na získanie prístupu k zdrojom na podnikanie a investície a k inovačným mechanizmom financovania.	
d) Podpora obchodu a rozvoja trhu vo výrobných odvetviach a v odvetví služieb 	Pripraviť a posilniť rozvoj inštitúcií a podnikov
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) zriadenie, posilnenie, reštrukturalizovanie a komercionalizovanie agentúr na podporu podnikania a investícií; 
ii) rozvoj podnikania;
iii) posilnenie kapacít poskytovateľov podnikateľských služieb.	
e) Rozvoj súkromného sektora	Podporiť najmä priemyselný rozvoj, MMSP, ťažbu, nerasty a cestovný ruch; podľa potreby vybrať a podporiť privatizáciu/komercionalizáciu
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) posilnenie kapacít obchodných inštitúcií vo verejnom a súkromnom sektore a občianskej spoločnosti;
ii) posilnenie a uľahčenie prístupu k obchodným informáciám, sieťam a spoločné využívanie informácií a odbornú prípravu pre odborných pracovníkov v oblasti uľahčovania obchodu, podpory vývozu, výskumu trhu atď.
iii) rozvoj zariadení a inštitúcií na účasť súkromného sektora; 
iv) uľahčenie prijímania nových technológií, najmä pre mikropodniky a malé a stredné podniky.	
6. Vyrovnávacie náklady	Zmierniť následky strát z daňových príjmov a hospodárske náklady na prispôsobenie hospodárstva	
a) Reštrukturalizácia odvetví, obchodu a politík a podpora sociálnych služieb	Zabezpečiť konkurencieschopnosť a zosúladenie politík; poskytnúť podporu na rozvoj sektora sociálnych služieb, sociálnym službám a rozvoju ľudských zdrojov a vzdelávaniu
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) reštrukturalizáciu priemyselného odvetvia a prijatie hospodárskych politík v záujme konkurencieschopnosti a diverzifikácie v rámci nových hospodárskych odvetví;
ii) rekvalifikáciu nadbytočných pracovníkov, aby si osvojili nové zručnosti potrebné pre reštrukturalizované odvetvia a nový hospodársky oddiel.	
b) Strata daňových príjmov	Makroekonomická podpora na zmiernenie straty príjmov, ochrana odvetví základných služieb, napr. zdravotníctva a vzdelávania a zabezpečenie zásahov pre krajiny, v ktorých dovoz potravín prevažuje nad vývozom
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) zabezpečenie zdrojov vyvažujúcich stratu príjmu zo zrušenia cla, prehĺbenia regionálnej integrácie a negatívnych následkov platobnej bilancie;
ii) zabezpečenie záchrannej siete pre rozvoj sociálneho sektora, sociálnych služieb, rozvoj ľudských zdrojov a krajiny, v ktorých dovoz potravín prevažuje nad vývozom;	
c) Zníženie dlhov	Dlhový swap, najmä pre krajiny, ktoré nie sú najmenej rozvinutými krajinami a ktoré nevyužívali výhody iniciatívy pre vysoko zadlžené chudobné krajiny (HIPC)	
7. Inštitúcie	Podporiť budovanie kapacít pre propagáciu podnikania a investícií s cieľom zabezpečiť účinné vykonávanie dohôd o hospodárskej pomoci a regionálnych reforiem prostredníctvom celoštátneho, regionálneho a medzinárodného súkromného sektora
Činnosti by mohli zahŕňať:
i) zameranie činností prípravných inštitucionálnych opatrení DHP na monitorovanie záväzkov vyplývajúcich z DHP;
ii) posilnenie partnerstiev na celoštátnej a regionálnej úrovni.	

PROTOKOL I
TÝKAJÚCI SA VYMEDZENIA POJMU „VÝROBKY S PÔVODOM“ A METÓD ADMINISTRATÍVNEJ SPOLUPRÁCE
Pozri samostatný dokument pre protokol I

PROTOKOL II
VZÁJOMNÁ ADMINISTRATÍVNA POMOC V COLNÝCH ZÁLEŽITOSTIACH
Článok 1
Vymedzenie pojmov
Na účely tohto protokolu: 
a)	„tovar“ je všetok tovar spadajúci do oblasti pôsobnosti harmonizovaného systému, nezávisle od rozsahu pôsobnosti dohody o hospodárskom partnerstve uzavretej medzi štátmi Európskej únie a signatárskymi štátmi VJA;
b)	„colný právny predpis“ je akékoľvek právne alebo regulačné ustanovenie uplatniteľné na území strán upravujúce dovoz, vývoz a tranzit tovaru a jeho prepustenie do akéhokoľvek colného režimu alebo postupu vrátane opatrení týkajúcich sa zákazu, obmedzenia a kontroly;
c)	„žiadajúci orgán“ je príslušný správny orgán, ktorý strany na tento účel vymenovali a ktorý žiada o pomoc na základe tohto protokolu;
d)	„dožiadaný orgán“ je príslušný správny orgán, ktorý strany na tento účel vymenovali a ktorý dostal žiadosť o pomoc na základe tohto protokolu;
e)	„osobné údaje“ sú všetky informácie týkajúce sa identifikovaného, resp. identifikovateľného jednotlivca;
f)	„činnosť porušujúca colné právne predpisy“ je akékoľvek porušenie alebo pokus o porušenie colných právnych predpisov.
Článok 2
Rozsah pôsobnosti
1.	Strany si v rámci svojej pôsobnosti a spôsobom a za podmienok stanovených v tomto protokole navzájom pomáhajú s cieľom zabezpečiť riadne uplatňovanie colných právnych predpisov, a to najmä predchádzaním činnostiam porušujúcim tieto právne predpisy, ich prešetrovaním a bojom proti nim.
2.	Pomoc v colných záležitostiach ustanovená v tomto protokole sa vzťahuje na akýkoľvek správny orgán strán, ktorý je kompetentný na uplatňovanie tohto protokolu. Nie sú ňou dotknuté predpisy, ktorými sa riadi vzájomná pomoc v trestných veciach. Nevzťahuje sa ani na informácie získané na základe právomocí vykonávaných na žiadosť súdneho orgánu okrem prípadov, ak je oznámenie týchto informácií dopredu povolené týmto orgánom.
3.	Tento protokol sa nevzťahuje na pomoc pri postupoch vyberania cla, daní alebo pokút.
Článok 3
Pomoc poskytnutá na požiadanie
1.	Na žiadosť žiadajúceho orgánu mu dožiadaný orgán poskytne všetky príslušné informácie, ktoré mu umožnia zabezpečiť riadne uplatňovanie colných predpisov vrátane informácií týkajúcich sa zistených alebo pripravovaných činností, ktoré sú alebo by mohli byť činnosťami porušujúcimi colné predpisy.
2.	Na žiadosť žiadajúceho orgánu mu dožiadaný orgán poskytne informácie:
a)	či bol tovar vyvezený z územia jednej strany zákonným spôsobom dovezený na územie druhej strany a v prípade potreby uvedie colný režim uplatnený na tento tovar;
b)	či bol tovar dovezený na územie jednej strany zákonným spôsobom vyvezený z územia druhej strany, a v prípade potreby uvedie colný režim uplatnený na tento tovar.
3.	Na žiadosť žiadajúceho orgánu podnikne dožiadaný orgán v rámci svojich právnych alebo regulačných ustanovení kroky, ktoré sú nevyhnutné na zabezpečenie osobitného dohľadu nad:
a)	fyzickými alebo právnickými osobami, v súvislosti s ktorými existuje dôvodné podozrenie, že sa zúčastňujú alebo sa zúčastnili na činnostiach porušujúcich colné právne predpisy;
b)	miestami, na ktorých sa zhromažďovali alebo sa môžu zhromaždiť zásoby tovaru takým spôsobom, že existuje dôvodné podozrenie, že takýto tovar je určený na činnosti porušujúce colné právne predpisy;
c)	tovarom, ktorý je alebo môže byť prepravovaný takým spôsobom, že existuje dôvodné podozrenie, že je určený na činnosti porušujúce colné právne predpisy; a
d)	dopravnými prostriedkami, ktoré sa používajú alebo sa môžu použiť takým spôsobom, že existuje dôvodné podozrenie, že sú určené na činnosti porušujúce colné právne predpisy.
Článok 4
Spontánna pomoc
Strany si z vlastnej iniciatívy a v súlade so svojimi právnymi alebo regulačnými predpismi navzájom pomáhajú, ak to považujú za potrebné na účely riadneho uplatňovania colných právnych predpisov, a to najmä poskytovaním informácií, ktoré získali a ktoré sa týkajú:
a)	činností, ktoré sú, alebo je podozrenie, že sú, činnosťami porušujúcimi colné právne predpisy a ktoré môžu zaujímať druhú stranu;
b)	nových prostriedkov alebo postupov, ktoré sa používajú pri vykonávaní činností porušujúcich colné právne predpisy;
c)	tovaru, o ktorom sa vie, že je predmetom činností porušujúcich colné právne predpisy;
d)	fyzických alebo právnických osôb, v súvislosti s ktorými existuje dôvodné podozrenie, že sa zúčastňujú alebo sa zúčastnili na činnostiach porušujúcich colné právne predpisy, a
e)	dopravných prostriedkov, v súvislosti s ktorými existuje dôvodné podozrenie, že sa používali, používajú alebo môžu použiť pri činnostiach porušujúcich colné právne predpisy.
Článok 5
Doručenie a oznámenie
1.	Na žiadosť žiadajúceho orgánu prijme dožiadaný orgán v súlade s príslušnými uplatniteľnými právnymi alebo správnymi predpismi všetky nevyhnutné opatrenia na:
a)	doručenie všetkých dokumentov, ktoré pochádzajú od žiadajúceho orgánu a sú v rozsahu pôsobnosti tohto protokolu, adresátovi, ktorý je usadený alebo má sídlo na území dožiadaného orgánu; a keď je to vhodné,
b)	na oznámenie rozhodnutí, ktoré pochádzajú od žiadajúceho orgánu a sú v rozsahu pôsobnosti tohto protokolu, adresátovi, ktorý je usadený alebo má sídlo na území dožiadaného orgánu.
2.	Žiadosti o doručenie dokumentov alebo oznámenie o rozhodnutiach musia byť vyhotovené písomne v úradnom jazyku dožiadaného orgánu alebo v jazyku prijateľnom pre tento orgán.
Článok 6
Forma a obsah žiadostí o pomoc
1.	Žiadosti podľa tohto protokolu sa podávajú v písomnej forme. K žiadostiam sa prikladajú dokumenty, ktoré sú potrebné na ich vybavenie. V naliehavých prípadoch je možné prijať aj ústne žiadosti, ktoré však musia byť bezodkladne potvrdené písomne. Žiadosti je možné takisto podať elektronickou formou.
2.	V žiadostiach podľa odseku 1 sa uvedú tieto údaje:
a)	názov žiadajúceho orgánu;
b)	požadované opatrenie;
c)	predmet a dôvod žiadosti;
d)	dotknuté právne alebo regulačné ustanovenia a iné právne prvky;
e)	čo najpresnejšie a najúplnejšie údaje o fyzických alebo právnických osobách, ktoré sú predmetom prešetrovania; a
f)	zhrnutie relevantných skutočností a už vykonaných prešetrení.
3.	Žiadosti sa podávajú v úradnom jazyku dožiadaného orgánu alebo v jazyku, ktorý je pre tento orgán prijateľný. Táto požiadavka sa nevzťahuje na dokumenty, ktoré sú priložené k žiadosti podľa odseku 1.
4.	Ak žiadosť nespĺňa stanovené formálne požiadavky, je možné požiadať o jej opravu alebo doplnenie; medzitým je možné nariadiť vykonanie preventívnych opatrení.
Článok 7
Vybavovanie žiadostí
1.	S cieľom vybaviť žiadosť o pomoc koná dožiadaný orgán v rámci svojej pôsobnosti a dostupných zdrojov tak, ako by konal vo svojom mene alebo na žiadosť iných orgánov tej istej strany, pričom poskytne informácie, ktoré už má, a vykoná náležité prešetrenia alebo zabezpečí, aby sa vykonali. Toto ustanovenie sa takisto vzťahuje aj na akýkoľvek iný orgán, ktorému dožiadaný orgán postúpil žiadosť, ak dožiadaný orgán nemôže konať sám.
2.	Žiadosti o pomoc sa vybavujú v súlade s právnymi a regulačnými predpismi dožiadanej strany.
3.	Riadne splnomocnení úradníci jednej strany môžu so súhlasom druhej zúčastnenej strany a v súlade s podmienkami stanovenými touto stranou:
a)	byť prítomní s cieľom získať informácie týkajúce sa činností, ktoré porušujú alebo by mohli porušovať colné právne predpisy a ktoré žiadajúci orgán potrebuje na účely tohto protokolu, v kanceláriách dožiadaného orgánu alebo akéhokoľvek iného príslušného orgánu v súlade s odsekom 1;
b)	byť prítomní na prešetrovaniach uskutočnených na území tejto strany.
Článok 8
Spôsob oznamovania informácií
1.	Dožiadaný orgán oznámi výsledky prešetrovaní žiadajúcemu orgánu písomne spolu s príslušnými dokumentmi, overenými kópiami a inými podkladmi.
2.	Ak sa o to požiada, informácie uvedené v odseku 1 môžu byť v elektronickej forme.
3.	Originály dokumentov sa zasielajú len na základe žiadosti v tých prípadoch, keď sa overené kópie považujú za nedostatočné. Tieto originály sa pri najbližšej príležitosti vrátia.
Článok 9
Výnimky z povinnosti poskytnúť pomoc
1.	Pomoc sa môže odmietnuť alebo môže podliehať splneniu určitých podmienok alebo požiadaviek v tých prípadoch, keď sa jedna strana domnieva, že pomoc na základe tohto protokolu by:
a)	pravdepodobne ohrozila zvrchovanosť signatárskeho štátu VJA alebo členského štátu Európskej únie, ktorý bol na základe tohto protokolu požiadaný o poskytnutie pomoci, alebo
b)	pravdepodobne ohrozila verejný poriadok, bezpečnosť alebo iné základné záujmy, a to najmä v prípadoch uvedených v článku 10 ods. 2, alebo
c)	porušila priemyselné, obchodné alebo služobné tajomstvo.
2.	Dožiadaný orgán môže poskytnutie pomoci odložiť, ak by sa ňou zasiahlo do prebiehajúceho prešetrovania, trestného stíhania alebo súdneho konania. V takom prípade dožiadaný orgán konzultuje so žiadajúcim orgánom, či je možné pomoc poskytnúť za takých okolností alebo podmienok, ktoré môže požadovať dožiadaný orgán.
3.	Ak žiadajúci orgán žiada o pomoc, ktorú by sám nemohol poskytnúť v prípade, ak by bol o ňu požiadaný, uvedie túto skutočnosť vo svojej žiadosti. Je potom na dožiadanom orgáne, aby rozhodol, ako na takúto žiadosť odpovie.
4.	V prípadoch uvedených v odsekoch 1 a 2 musí byť rozhodnutie dožiadaného orgánu a jeho dôvody bezodkladne oznámené žiadajúcemu orgánu.
Článok 10
Výmena informácií a dôvernosť údajov
1.	Akékoľvek informácie oznámené v akejkoľvek forme podľa tohto protokolu majú dôverný charakter alebo prístup k nim je obmedzený v závislosti od predpisov uplatniteľných v každej zo strán. Sú súčasťou úradného tajomstva a predmetom ochrany poskytovanej podobným informáciám na základe príslušných právnych predpisov tej strany, ktorá ich dostala, a príslušných ustanovení vzťahujúcich sa na orgány Európskeho spoločenstva.
2.	Osobné údaje sa môžu vymieňať len vtedy, ak strana, ktorá ich môže prijať, súhlasí, že zabezpečí primeranú úroveň ochrany takýchto údajov aspoň v takom rozsahu, ako by ich v predmetnom prípade chránila strana, ktorá ich môže poskytnúť. Na tento účel sa strany navzájom informujú o svojich uplatniteľných predpisoch, v prípade potreby vrátane právnych ustanovení platných v členských štátoch Európskeho spoločenstva.
3.	Použitie informácií získaných na základe tohto protokolu v súdnych alebo správnych konaniach začatých vo vzťahu k činnostiam porušujúcim colné právne predpisy sa považuje za použitie na účely tohto protokolu. Preto strany môžu vo svojich dôkazných materiáloch, správach a výpovediach, ako i v konaniach a podaniach predložených súdu použiť ako dôkaz informácie a dokumenty získané a preskúmané v súlade s ustanoveniami tohto protokolu. Príslušný orgán, ktorý tieto informácie poskytol alebo tieto dokumenty sprístupnil, bude informovaný o takomto použití.
4.	Získané informácie sa použijú výlučne na účely tohto protokolu. Ak si jedna zo strán želá použiť tieto informácie na iné účely, musí od orgánu, ktorý tieto informácie poskytol, získať vopred písomný súhlas. Takéto použitie potom podlieha obmedzeniam stanoveným týmto orgánom.
Článok 11
Znalci a svedkovia
Úradníka dožiadaného orgánu je možné splnomocniť, aby sa dostavil v rámci rozsahu svojho splnomocnenia ako znalec alebo svedok na súdne alebo správne konanie týkajúce sa záležitostí, na ktoré sa vzťahuje tento protokol, a aby predložil také predmety, dokumenty alebo ich overené kópie, ktoré môžu byť na účely konaní potrebné. V žiadosti o dostavenie sa musí osobitne uviesť, pred ktorý súdny alebo správny orgán sa úradník musí dostaviť, v akej veci a na akom základe mu budú kladené otázky.
Článok 12
Výdavky na pomoc
Strany neuplatňujú voči sebe žiadne nároky na úhradu výdavkov vzniknutých na základe tohto protokolu okrem prípadných výdavkov na znalcov a svedkov, ako aj výdavkov na tlmočníkov a prekladateľov, ktorí nie sú zamestnancami verejnej správy.
Článok 13
Vykonávanie
1.	Vykonávaním tohto protokolu sa na jednej strane poverujú colné orgány signatárskych štátov VJA a na druhej strane príslušné útvary Komisie Európskych spoločenstiev a prípadne colné orgány členských štátov. Tieto rozhodujú o všetkých praktických opatreniach a úpravách potrebných na jeho uplatňovanie, berúc do úvahy platné predpisy predovšetkým v oblasti ochrany údajov. 
2.	Strany navzájom konzultujú a následne sa informujú o podrobných vykonávacích predpisoch prijatých v súlade s ustanoveniami tohto protokolu.
Článok 14
Zmeny a doplnenia
Strany môžu príslušným orgánom odporučiť zmeny a doplnenia tohto protokolu, ktoré považujú za potrebné.
Článok 15
Záverečné ustanovenia
1.	Tento protokol je doplnkom k uplatňovaniu akýchkoľvek dohôd o vzájomnej administratívnej pomoci, ktoré boli alebo môžu byť uzatvorené medzi stranami, nebráni tomuto uplatňovaniu a nevylučuje ani rozsiahlejšiu vzájomnú pomoc poskytnutú v rámci takýchto dohôd. 
2.	Ustanovenia tohto protokolu neovplyvňujú záväzky strán vyplývajúce z akejkoľvek inej medzinárodnej dohody alebo dohovoru.
3.	Ustanovenia tohto protokolu sa nedotýkajú ustanovení Európskeho spoločenstva, ktoré upravujú oznamovanie akýchkoľvek informácií medzi príslušnými útvarmi Komisie Európskych spoločenstiev a colnými orgánmi členských štátov Európskeho spoločenstva získaných na základe tohto protokolu, ktoré by mohli byť predmetom záujmu Európskeho spoločenstva.
4.	Bez ohľadu na ustanovenia odseku 1 majú ustanovenia tohto protokolu prednosť pred ustanoveniami akejkoľvek dvojstrannej dohody o vzájomnej pomoci, ktorá bola alebo môže byť uzatvorená medzi jednotlivými členskými štátmi Európskeho spoločenstva a akýmkoľvek signatárskym štátom VJA, pokiaľ sú ustanovenia tejto dohody nezlučiteľné s ustanoveniami tohto protokolu.
5.	Pokiaľ ide o otázky, ktoré sa týkajú uplatňovania tohto protokolu, strany ich navzájom konzultujú s cieľom vyriešiť takúto záležitosť v rámci Výboru pre DHP.