Title: Ing
Author: Vladimír Holub
Last saved by: agenda0
Company: Home

Výtlačok č: 
Počet listov: 17
Dodatky: 2/7

KOMISIA VLÁDY SR
      na vykonanie auditu
krízového manažmentu štátu

K č.p. : seŠT/K-31/17-233

Správa 
o audite krízového manažmentu štátu

KRÍZOVÝ MANAŽMENT

      K 
          M

Bratislava 2002
1.	Úvod

Uznesením vlády Slovenskej republiky č. 1030 z 31. októbra 2001 bol vymenovaný štátny tajomník Ministerstva obrany Slovenskej republiky Jozef Pivarči za predsedu komisie na vykonanie auditu krízového manažmentu štátu. Uznesením vlády Slovenskej republiky   č. 1106 z 21. novembra 2001 bol schválený štatút komisie a jej predsedovi bolo  uložené predložiť správu o  predmetnom audite na rokovanie vlády Slovenskej republiky do 28. februára 2002.

Predseda komisie zriadil
a)	pracovnú skupinu expertov,
b)	sekretariát komisie,
c)	pracovné skupiny na spracovanie podkladových materiálov za jednotlivé rezorty.

Skupina expertov bola zložená zo zástupcov Ministerstva obrany Slovenskej republiky, Ministerstva vnútra Slovenskej republiky,  Ministerstva zahraničných vecí Slovenskej republiky a pracovnej skupiny číslo 3 národného programu PRENAME. Viedol ju dekan Fakulty špeciálneho inžinierstva Žilinskej univerzity v Žiline prof. Ing. Ladislav Šimák, PhD. 

Cieľom auditu  bolo  overiť súlad medzi súčasným stavom krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni, jeho možnosťami  a  potrebami spoločnosti na znižovanie rizík a ohrození bezpečnosti Slovenskej republiky, a to aj riešenie konkrétnych krízových situácií so zreteľom na zmeny v bezpečnostnom prostredí. 

Na účely auditu majú pojmy bezpečnostný systém,  krízový manažment a krízová situácia tento význam:
a)	bezpečnostný systém Slovenskej republiky je sústava orgánov verejnej moci, iných právnických osôb a fyzických osôb, ozbrojených síl,  ozbrojených zborov, prvkov integrovaného záchranného systému, havarijných služieb, ich väzby a činnosti na koordinovaný postup pri zaručovaní bezpečnosti štátu a jeho obyvateľov; 
b)	krízový manažment  je súhrn riadiacich činností vecne príslušných orgánov, ktoré sú zamerané na zber, analýzu a vyhodnotenie  bezpečnostných rizík a ohrození, na plánovanie, organizovanie, kontrolovanie a realizovanie činností vykonávaných v súvislosti s prípravou  na riešenie krízových situácií a ich riešením; 
c)	krízová situácia je obdobie, keď sú ohrozené alebo narušené životné záujmy Slovenskej republiky alebo jej spojencov, ako aj zákonmi chránené záujmy občanov a spoločnosti. Podľa intenzity a rozsahu ohrozenia sa môže vyhlásiť núdzový stav, výnimočný stav, vojnový stav alebo vojna;

Audit posúdil systémové problémy krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni. Zameral sa najmä na právne podmienky činnosti prvkov krízového riadenia vo vybraných ústredných orgánoch štátnej správy a dokumentačnú pripravenosť systému v kontexte ich funkčnosti.
Závery a odporúčania sú zamerané na problematiku bezpečnosti všeobecne a na  krízový manažment štátu osobitne.

2.	AUDIT KRÍZOVÉHO MANAŽMENTU NA VRCHOLOVEJ ÚROVNI ŠTÁTU

2.1.	Právne podmienky pre činnosť orgánov krízového manažmentu štátu    

Opatrenia súvisiace s prípravou na riešenie krízových situácií a ich riešenie možno  uskutočňovať iba v súlade s platnými právnymi predpismi.
Slovenská republika nemá v súčasnosti v zákone definovaný pojem bezpečnosť a nemá ani ucelený systém zákonov na riešenie krízových situácií a s tým súvisiace štruktúry krízového manažmentu. Slovenská republika však má k dispozícii právne predpisy, ktoré upravujú činnosť jednotlivých prvkov v čase riešenia konkrétnych krízových situácií. Táto právna úprava nebola tvorená podľa zjednocujúcej koncepcie a ucelenej bezpečnostnej doktríny Slovenskej republiky. Situácia sa zmenila prijatím strategických dokumentov pre oblasť obrany, ochrany a vnútornej  bezpečnosti. 	
Súčasná právna úprava potvrdzuje, že neexistuje jednotná sústava základných pojmov a spoločnej terminológie v oblasti bezpečnosti. 
Súčasné právne predpisy na prípravu riešenia krízových situácií a ich riešenie boli pre audit rozdelené na ústavné zákony a zákony súvisiace s problematikou obrany, ochrany a vnútornej bezpečnosti štátu. Výnimku tvorí Ústava Slovenskej republiky, ktorá upravuje  otázky obrany,  ochrany  i  vnútornej bezpečnosti. 
	
2.1.1.  Obranu Slovenskej republiky  upravujú najmä tieto všeobecne záväzné právne predpisy:

Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb., v znení ústavného zákona č. 244/1998 Z. z., ústavného zákona č. 9/1999 Z. z. a ústavného zákona č. 90/2001 Z. z.
Poslednou novelizáciou Ústavy Slovenskej republiky boli položené ústavné základy pre bezpečnosť štátu aj s prihliadnutím na nedávne tragické udalosti v USA (11.septembra 2001). Ústava Slovenskej republiky predovšetkým vytvára právne predpoklady na zakotvenie brannej povinnosti ako jedného zo základných predpokladov  obranyschopnosti štátu. Ústava Slovenskej republiky taktiež rieši právne fungovanie štátu v čase vzniku krízových stavov a zmocňuje Národnú radu Slovenskej republiky prijať ústavný zákon, ktorý upraví, aby v čase takýchto výnimočných situácií nedochádzalo k bezpráviu a bude garantovať  nevyhnutný rozsah práv a slobôd obyvateľov štátu.
Ústava Slovenskej republiky ako základný právny predpis vytvára dostatočné podmienky na budovanie bezpečnostného systému Slovenskej republiky, a tým aj systému krízového manažmentu kompatibilného so štátmi NATO. 

Zákon č. 40/1961 Zb. o obrane Československej socialistickej  republiky v znení neskorších predpisov.
	Zákon je pomerne stručný a v tejto podobe stačil v systéme direktívneho riadenia národného hospodárstva. Zákon nezodpovedá zmeneným spoločensko-ekonomickým podmienkam a nevytvára ani zodpovedajúcu právnu podporu na riešenie otázok zabezpečenia obrany štátu v zmenenom bezpečnostnom prostredí. Nové právne podmienky na obranu by mal vytvoriť navrhnutý zákon o obrane, ktorý je v súčasnosti v legislatívnom procese, v štádiu schvaľovania v  Národnej rade Slovenskej republiky.

Ústavný  zákon č. 10/1969 Zb. o Rade obrany štátu v znení neskorších predpisov.
Pre svoje špecifické zameranie výhradne na riešenie otázok zabezpečenia obrany štátu svojím  obsahom a rozsahom nezodpovedá súčasným potrebám na krízové riadenie štátu v rámci bezpečnostného systému.

Zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy.
V zákone sa okrem iného uvádza, že ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti zodpovedajú aj za úlohy obrany a vytváranie podmienok na realizáciu požiadaviek zabezpečovania príprav na obranu a ochranu. 
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky je ústredným orgánom na  riadenie obrany Slovenskej republiky a koordináciu činnosti orgánov štátnej správy, orgánov územnej samosprávy a iných právnických osôb pri príprave na obranu Slovenskej republiky.
 Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky je ústredným  orgánom štátnej správy okrem iného pre ochranu ústavného zriadenia, verejného poriadku, bezpečnosti osôb a majetku. Zákon  neustanovuje  zodpovednosť Ministerstva vnútra Slovenskej republiky za koordináciu činnosti orgánov štátnej správy, orgánov územnej samosprávy a iných právnických osôb pri príprave  a pri riešení ochrany verejného poriadku , bezpečnosti  osôb a majetku. 
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky  zodpovedá za koordináciu a metodické usmerňovanie plnenia úloh hospodárskej mobilizácie.
Predmetom zákona nie je úprava krízového  riadenia štátu.

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 3/1993 Z. z. o zriadení Armády Slovenskej republiky  v znení neskorších predpisov.
Z dôvodu decentralizovaného velenia ozbrojeným silám  zákon nezodpovedá súčasným zmeneným spoločenským pomerom, ani požiadavkám na začlenenie  Slovenskej republiky do systému kolektívnej bezpečnosti. Problém by mal odstrániť zákon o ozbrojených silách Slovenskej republiky, ktorý je v legislatívnom procese, v štádiu schvaľovania v   Národnej rade Slovenskej republiky.
.
Zákon č. 351/1997 Z. z. Branný zákon v znení zákona č. 401/2000 Z. z.
Po prijatí ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu, zákona o obrane a zákona o ozbrojených silách bude branný zákon v niektorých ustanoveniach v rozpore s uvedenými právnymi predpismi. Tento nedostatok odstráni návrh zákona o brannej povinnosti, ktorý je v súčasnosti v legislatívnom procese, v štádiu  schvaľovania v Národnej rade Slovenskej republiky .

Zákon č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách v znení zákona  č. 169/2001 Z. z.
Zákon ustanovuje kompetencie Správy štátnych hmotných rezerv  Slovenskej republiky ako ústredného orgánu štátnej správy pre financovanie, obmenu, zámenu, pôžičky, uvoľňovanie, skladovanie, ochraňovanie a kontrolu štátnych hmotných rezerv a podľa požiadaviek aj ich tvorbu.
Zákon vyhovuje  potrebám budovania bezpečnostného systému Slovenskej republiky, a tým i potrebám krízového manažmentu.

2.1.2. Ochranu života, zdravia, majetku a životného prostredia (okrem Ústavy Slovenskej republiky a zákona o štátnych hmotných rezervách) upravujú predovšetkým tieto  všeobecne záväzné právne predpisy:

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z.z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov.
Zákon upravuje podmienky, ustanovuje úlohy a pôsobnosť štátnej správy, obcí, fyzických osôb a právnických osôb na účinnú ochranu života, zdravia a majetku obyvateľstva.
Definuje  civilnú ochranu ako systém úloh a opatrení zameraných na ochranu života, zdravia a majetku obyvateľstva. Podstatou civilnej ochrany je analýza možného ohrozenia      a prijímanie opatrení na znižovanie jeho rizík, ako aj prípadné odstraňovanie následkov mimoriadnych udalostí a vytváranie podmienok na prežitie obyvateľstva.
Zo  základných pojmov sa v zákone  definujú pojmy:  mimoriadna udalosť, mimoriadna situácia, ohrozenie,  stav núdze.
 Zákon je potrebné zladiť s právnymi predpismi prijímanými v oblasti obrannej legislatívy, ochrany a vnútornej bezpečnosti. 
      
Zákon Slovenskej národnej rady č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane v znení neskorších predpisov.
Tento zákon bude platiť do 31. marca 2002. S cieľom účinnejšie zabezpečiť ochranu života a zdravia fyzických osôb, ochranu majetku pred požiarmi a vytvoriť podmienky na poskytovanie pomoci pri požiaroch a iných mimoriadnych udalostiach, Národná rada Slovenskej republiky schválila zákon č. 314/2001 Z. z. o ochrane pred požiarom, ktorý nadobudne účinnosť 1.apríla 2002  spolu so zákonom č. 315/2001 Z. z. o Hasičskom a záchrannom zbore a celým komplexom zákonov, ktoré upravujú reformu verejnej správy v Slovenskej republiky.
Tieto novoprijaté  zákony sú dostačujúce na zabezpečenie úloh integrovaného záchranného systému, a tým i na riešenie krízových situácií vojenského a nevojenského charakteru. 

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore v znení neskorších predpisov.
Zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov.
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 272/1994 Z. z. o ochrane zdravia ľudí v znení neskorších predpisov.
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov.
Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č.84/1994 Z. z. o Slovenskom Červenom kríži a o ochrane znaku a názvu Červeného kríža.
Uvedené právne predpisy upravujú problematiku neodkladnej pomoci pri ohrození života, zdravia alebo majetku len z pohľadu potrieb jednotlivých subjektov, ktoré zabezpečujú konkrétnu záchrannú činnosť.
Žiaden z uvedených zákonov neupravuje koordináciu a vzájomné vzťahy medzi zložkami pri poskytovaní neodkladnej pomoci ak  ide o prípady, kde je nevyhnutný zásah viacerých záchranárskych zložiek. Zákonom nie je upravená jednotná komunikačná sieť pre činnosť záchranárskych zložiek. Toto bude riešiť zákon o integrovanom záchrannom systéme, ktorý je v súčasnosti v legislatívnom procese.      	

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996  Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Zákon ustanovuje, že okresný a krajský úrad plnia a kontrolujú úlohy spojené s mobilizačnými prípravami štátu a komplexným záchranným systémom. Ďalej ustanovuje, že okresný a krajský úrad koordinuje činnosť štátnych orgánov a obcí v regiónoch, ak hrozí nebezpečenstvo vzniku mimoriadnej udalosti alebo počas mimoriadnej udalosti, ktorej pôsobenie a následky nemožno likvidovať prostriedkami a silami jednotlivých štátnych orgánov, obcí a iných právnických osôb  alebo fyzických osôb. Ak hrozí nebezpečenstvo vzniku mimoriadnej udalosti alebo počas trvania mimoriadnej udalosti, je prednosta okresného a krajského úradu oprávnený ukladať úlohy a vydávať príkazy  vedúcim štátnych orgánov, starostom obcí, štatutárnym orgánom právnických osôb a jednotlivým občanom, ktoré smerujú k zamedzeniu pôsobenia alebo k odstráneniu následkov mimoriadnej udalosti.
 Zákon bude potrebné novelizovať s prihliadnutím na novoprijímané zákony v oblasti obrany, ochrany a vnútornej bezpečnosti  Slovenskej republiky.

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 337/1998 Zb. o veterinárnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Zákon ustanovuje Ústrednú protinákazovú  komisiu ako orgán štátnej správy na úseku veterinárnej starostlivosti.  Jej predsedom je minister pôdohospodárstva. 
 Zákon ukladá krajskému a okresnému úradu zriadiť krajskú a okresnú protinákazovú komisiu. Komisia koordinuje plnenie úloh a opatrení na zamedzenie šírenia nákaz a pri zdolávaní nákaz zvierat a iných hromadných ochorení zvierat. Predsedom  protinákazovej komisie je prednosta okresného alebo krajského úradu.
Zákon bude potrebné novelizovať tak, aby členmi komisie boli rezortní odborníci a komisia plnila funkciu poradného orgánu ministra pôdohospodárstva Slovenskej republiky.    

Zákon č. 130/1998 Z. z. o mierovom využívaní jadrovej energie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 470/2000 Z. z.
Zákon určuje povinnosti z hľadiska jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení,  nakladania s rádioaktívnymi odpadmi, vyhoretým jadrovým palivom a jadrovými materiálmi, ďalej z hľadiska fyzickej ochrany jadrových zariadení, havarijného plánovania a plnenia medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky v tejto oblasti. Nadväzujúce právne predpisy okrem iného vymedzujú systém vyrozumenia, varovania obyvateľstva, monitorovania, systém odovzdávania informácií, spolupráce pri havárii a tiež informovania verejnosti.
Zákon vyhovuje potrebám bezpečnostného systému Slovenskej republiky a systému krízového manažmentu štátu.

2.1.3. Krízové situácie spojené s ohrozením hospodárskej stability a finančnej sústavy štátu upravujú (okrem Ústavy Slovenskej republiky a zákona o štátnych hmotných rezervách) tieto všeobecne záväzné právne predpisy:

 Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 70/1998 Z. z.  o energetike a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 276/2001 Z. z..
Zákon definuje stav núdze ako náhly alebo hroziaci nedostatok  jednotlivých druhov energie z taxatívne vymenovaných dôvodov, ktoré spôsobili zníženie, alebo prerušenie dodávok energie alebo vyradenie energetických zariadení z činnosti na obdobie dlhšie ako 48 hodín na celom území Slovenskej republiky alebo na jeho časti.
Stav núdze vyhlasuje  Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky  a zverejňuje ho vo verejnoprávnych  hromadných oznamovacích  prostriedkoch.
 Zákon bude potrebné zosúladiť s ústavným zákonom o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu.

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 202/1995 Z. z. Devízový  zákon a zákon, ktorým sa mení a dopĺňa  zákon Slovenskej národnej rady  č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov.
Zákon v základných ustanoveniach definuje Ministerstvo financií Slovenskej republiky a Národnú banku Slovenska ako devízové orgány. Ustanovuje, že vláda môže vyhlásiť núdzový stav v devízovom  hospodárstve, a to pri nepriaznivom vývoji platobnej bilancie, ktorý zásadným spôsobom ohrozuje platobnú schopnosť voči zahraničiu alebo vnútornú  menovú rovnováhu Slovenskej republiky.
Zákon bude potrebné zladiť s ústavným zákonom o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu.  

Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 18/1996 Z.z. o cenách v znení zákona č.196/2000 Z. z.  
 Zákon okrem iného usmerňuje tvorbu cien v prípade vzniku mimoriadnej trhovej situácie, ak si to vyžaduje verejný záujem alebo ak dôjde k ohrozeniu trhu vplyvom nedostatočne rozvinutého  konkurenčného prostredia. 
       Zákon bude potrebné zladiť s novoprijímanými zákonmi v oblasti bezpečnosti Slovenskej republiky. 

Zákon č. 170/2001 Z. z. o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkov a o riešení stavu ropnej núdze.
	Zákon okrem iného upravuje tvorbu núdzových zásob ropy a ropných výrobkov a hospodárenie s nimi, opatrenia na riešenie stavu ropnej núdze, práva a povinnosti orgánov štátnej správy, ako aj kontrolu a sankcie za porušenie povinností vyplývajúcich zo zákona.
	Po prijatí ústavného zákona o bezpečnosti a zákona o  krízovom riadení štátu budú prijaté vykonávacie právne predpisy k citovanému zákonu.
	
Čiastkový záver
        
Bezpečnostný systém Slovenskej republiky i systém krízového manažmentu môžu plniť svoju funkciu iba vtedy, ak bude ich činnosť všestranne zabezpečená, predovšetkým ekonomicky, finančne, logisticky, personálne a právne. V rámci právneho zabezpečenia musia byť definované inštitúcie, ktoré tvoria systém krízového manažmentu, musia byť ustanovené ich funkcie, práva a povinnosti, podriadenosť a vzájomné väzby. Právne sa musí  definovať postavenie a kompetencie aj voči zahraničiu.
Súčasne právne podmienky umožňujú fungovanie bezpečnostného systému Slovenskej republiky a tým i krízového manažmentu Slovenskej republiky iba čiastočne. Nie sú definované úlohy a postavenie zložiek bezpečnostného systému v čase krízových situácií. Zákony neustanovujú  právomoc rozhodnúť o použití ozbrojených síl a ostatných výkonných zložiek bezpečnostného systému v prípade krízových situácií a v prípade iných druhov aktivít pri ohrození života, zdravia a majetku.
 Vypracovanie a schválenie ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu by mal vytvoriť právny základ budovania komplexného právneho rámca, ktorý by mal umožniť vybudovať funkčný bezpečnostný systém Slovenskej republiky a krízového manažmentu štátu. 
Je však potrebné upozorniť, že zákon sa v navrhovanej podobe nezaoberá otázkami krízového manažmentu v takom rozsahu, ako sa predpokladá v strategických dokumentoch prijatých Národnou radou Slovenskej republiky (predovšetkým Bezpečnostná stratégia Slovenskej republiky, Obranná stratégia Slovenskej republiky ). Tento nedostatok môže byť čiastočne odstránený schválením osobitného zákona (zákon o krízovom riadení), ktorý bližšie určí rozsah práv a povinností orgánov verejnej moci, iných právnických osôb  a fyzických osôb pri príprave na riešenie a pri  riešení krízových situácií. K podrobnostiam navrhovaného ústavného zákona sa komisia nevyjadruje, vzhľadom na to, že zákon nie je platný a jeho znenie sa môže v legislatívnom procese zmeniť. 
Okrem návrhu ústavného zákona o bezpečnosti štátu  v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu sa komisia zaoberala aj  návrhmi zákonov súvisiacich s  obranou, ochranou a vnútornou bezpečnosťou Slovenskej republiky. Sú to návrhy zákonov o obrane, o ozbrojených silách, o brannej povinnosti, o integrovanom záchrannom systéme a o hospodárskej mobilizácii. Zákony sú v rôznych štádiách legislatívneho procesu a nemožno ich záväzne posúdiť v súvislosti s budovaním bezpečnostného systému Slovenskej republiky a systému krízového manažmentu. Ich prijatie je nevyhnutnou podmienkou pre efektívne krízové riadenie štátu.
 
 2.2. Štruktúra prvkov krízového manažmentu štátu na  vrcholovej  úrovni

Aby spoločnosť dokázala predchádzať krízovým situáciám a  riešiť ich, musí si v rámci svojich štruktúr vytvoriť špecifický bezpečnostný systém zložený z riadiacich, výkonných a zabezpečovacích orgánov.

V bezpečnostnom systéme Slovenskej republiky, v jeho orgánoch krízového riadenia   na prípravu a na riešenie krízových situácií by mali byť určené a vytvorené: 
a)	rozhodovacie prvky (vláda, Rada obrany štátu, štatutárny orgán právnickej osoby), ktoré  prijímajú rozhodnutia na riešenie krízových situácií
b)	poradné prvky (Rada obrany štátu, bezpečnostné rady, komisie a pod.), ktoré  posudzujú a  hodnotia predložené návrhy na riešenie situácie a pripravujú návrhy rozhodnutí na  riešenie krízovej situácie. V niektorých prípadoch by mohli byť rozhodovacími prvkami, najmä v období po vzniku krízovej situácie. Ich zloženie môže byť podobné zloženiu rozhodovacích prvkov; 
c)	odborné prvky (pracoviská krízového riadenia) sú určené na monitorovanie, zber a vyhodnocovanie informácií  v súvisiacich s bezpečnosťou  Slovenskej republiky a prípravu súhrnných hlásení. Ďalej sú určené na plánovanie, organizovanie a koordináciu krízových príprav, vytváranie podmienok na aktivovanie krízových štábov (tvoria súčasť krízových štábov po ich aktivovaní). Musia byť organizačnou zložkou riadiacich orgánov štátnej správy a samosprávy, personálne vytvorené tabuľkami zloženia  a počtov;
d)	 výkonné prvky (krízové štáby) sú aktivované v prípade priamej hrozby alebo po vzniku krízovej situácie, zabezpečujú zhromažďovanie informácií, analyzujú ich, navrhujú varianty riešenia situácie, pripravujú a realizujú  rozhodnutia.

Bezpečnostný systém Slovenskej republiky, jeho štruktúra a s tým spojená  pôsobnosť jednotlivých orgánov krízového manažmentu súvisí s charakterom možného ohrozenia bezpečnosti Slovenskej republiky. Z tohto hľadiska ho  tvoria dva základné výkonné   podsystémy - podsystém obrany a podsystém ochrany. 

Komplexnú zodpovednosť za obranu a ochranu štátu i za riešenie krízových situácií spojených s bezpečnosťou štátu nesie vláda Slovenskej republiky. Táto zodpovednosť však nie je  výslovne  ustanovená v žiadnom právnom predpise.

2.2.1.  Podsystém obrany

Vláda Slovenskej republiky je z hľadiska rozdelenia orgánov krízového manažmentu rozhodovací kolektívny orgán. Jej úlohy v čase príprav a riešenia krízových situácií vojenského charakteru nie sú konkrétne ustanovené v žiadnom právnom predpise. 
Na prípravu a organizáciu obrany Slovenskej republiky a realizáciu s tým spojených opatrení je na základe ústavného zákona č. 10/1969 Zb. o Rade obrany štátu v znení neskorších predpisov ustanovená Rada obrany štátu. Určuje hlavné smery prípravy a organizácie obrany Slovenskej republiky  a prijíma na tento účel zodpovedajúce opatrenia.
Výkonným prvkom  Rady obrany štátu v súlade s  Dočasnou smernicou na uvádzanie Slovenskej republiky do brannej pohotovosti č. 05050/1993 a dokumentom Systém riadenia obrany Slovenskej republiky č. 001002 sa v priebehu krízovej situácie vojenského charakteru vytvára krízový štáb. Ten je rozhodujúcou  zložkou hlavného miesta riadenia obrany Slovenskej republiky.

V súčasnosti nejestvuje výkonný prvok vlády Slovenskej republiky, ktorý by sa zo zákona zaoberal monitorovaním a analýzou rizík a ohrození a ktorý by pripravoval vláde Slovenskej republiky návrhy rozhodnutí na úseku preventívnych činností, ale aj priameho riešenia krízových situácií. Vytvorenie dočasného situačného centra na Ministerstve zahraničných vecí Slovenskej republiky nevytvára podmienky na nepretržité monitorovanie a hodnotenie situácie, ako základný predpoklad pre prijímanie zodpovedajúcich rozhodnutí pri riešení krízových situácií.

Ministerstvo obrany ako ústredný orgán štátnej správy, ktorý je zodpovedný za riadenie obrany, koordinovanie činnosti orgánov štátnej správy, samosprávy a iných právnických osôb a fyzických osôb na úseku obrany, nemá vytvorený a pripravovaný žiadny  poradný, odborný a výkonný prvok krízového riadenia. Presun zodpovednosti za krízové riadenie z Ministerstva obrany Slovenskej republiky na Generálny štáb Armády Slovenskej republiky, ktorý je orgánom velenia, nie je v súlade s platnou legislatívou. Vytvorenie operačného centra na štábe pre koordináciu velenia operácií nie je systémovým riešením. Organizačný prvok pre krízové riadenie má mať svoje miesto v  organizačných štruktúrach najdôležitejšej  sekcie Ministerstva obrany Slovenskej republiky ako ústredného orgánu štátnej správy.

Ani ďalšie ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy nemajú definovanú jednotnú organizačnú štruktúru na plnenie úloh súvisiacich s prípravou na riešenie  krízových situácií nevojenského charakteru a na ich riešenie. Štruktúra týchto prvkov  je rôznorodá a poplatná vecnej pôsobnosti  jednotlivých ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy.  Ich organizačné štruktúry majú podobu  od  samostatného pracovníka, ktorý je poverený  plnením úloh na úseku obrany, ani referáty obrany a bezpečnosti až po odbor obrany, bezpečnosti a ochrany.

Ministerstvá majú na riešenie krízových situácií vojenského charakteru pripravenú vojnovú organizáciu ministerstva. Za plnenie úloh na tomto úseku zodpovedá minister. Ako výkonné prvky ústredných orgánov štátnej správy, sa v súlade s Dočasnou smernicou na uvádzanie Slovenskej republiky  do brannej pohotovosti, vytvárajú štáby obrany, ktoré sú zároveň aj poradnými orgánmi ministrov. V súčasnosti sa niektoré štáby obrany nekoordinovane, bez právneho podkladu,  transformujú na krízové štáby, ktorých kompetencie sú rozšírené aj na riešenie krízových situácií nevojenského charakteru.

2.2.2. Podsystém ochrany a vnútornej bezpečnosti

Zodpovednosť za ochranu a vnútornú bezpečnosť štátu má najmä Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky, ktoré má tieto prvky krízového manažmentu:
a)	rozhodovací prvok  - minister vnútra Slovenskej republiky,
b)	poradný prvok – komisia ministra vnútra na riešenie mimoriadnych udalostí (zo 14 členov je 11 z iných rezortov), 
c)	výkonný prvok – krízový štáb,
d)	odborný prvok – nie je vytvorený komplexne, existujú len operačné strediská v rámci Prezídia Policajného zboru, Úradu civilnej ochrany a Úradu požiarnej ochrany. Operačné stredisko Úradu civilnej ochrany má priame spojenie s Úradom pre koordináciu humanitárnej pomoci OSN (UN/OCHA), Výborom pre civilné núdzové plánovanie NATO (CEPD) a Euroatlantickým koordinačným centrom pre krízové situácie NATO (EADRCC) . 

Poradnými prvkami ostatných ministrov alebo predsedov orgánov štátnej správy sú komisie vytvorené na základe zákona alebo na základe uznesení vlády slovenskej republiky.

V súčasnosti existujú tieto komisie:

a)	Komisia vlády Slovenskej republiky pre radiačné havárie 
-	zriadená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 138/1992 pri Ministerstve životného prostredia Slovenskej republiky;
-	predsedom komisie je minister životného prostredia  Slovenskej republiky,

b)	Ústredná povodňová komisia 
-	zriadená zákonom č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve v znení neskorších predpisov pri ministerstve pôdohospodárstva  Slovenskej republiky;
-	predsedom komisie je minister pôdohospodárstva  Slovenskej republiky,

c)	Národná pandemická komisia
-	 zriadená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 768/2001 pri Ministerstve zdravotníctva Slovenskej republiky;
-	predsedom komisie je hlavný hygienik Slovenskej republiky, 

d)	Ústredná protinákazová komisia
-	zriadená zákonom č 337/1998 Z. z. o veterinárnej starostlivosti v znení neskorších predpisov pri Ministerstve pôdohospodárstva  Slovenskej republiky;
-	predsedom komisie je minister pôdohospodárstva  Slovenskej republiky, 

e)	Komisia ministra vnútra  Slovenskej republiky pre riešenie mimoriadnych udalostí
-	zriadená uznesením vlády  č. 208/1999 pri Ministerstve vnútra  Slovenskej republiky;
-	predsedom komisie je vedúci úradu Ministerstva vnútra  Slovenskej republiky,
.  
f)	Národná komisia medzinárodnej dohody znižovania nebezpečia prírodných katastrof  
-	zriadená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 612/1995;
-	predsedom komisie je minister vnútra Slovenskej republiky,

g)	Komisia pre ropnú bezpečnosť
-	zriadená zákonom č. 170/2001 Z. z.  o núdzových zásobách ropy a ropných výrobkoch a o riešení stavu ropnej núdze;
-	predsedom komisie je predseda Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky.

Komisie sú zložené zo zástupcov ministerstiev, ostatných ústredných orgánov štátnej správy, podnikateľských subjektov a  vybraných odborníkov. Závažným problémom je účasť tých istých funkcionárov vo viacerých komisiách v rovnakom čase  (v prípade  riešenia kombinovaných krízových situácií).

Čiastkový záver:

Existujúce inštitúcie krízového manažmentu v Slovenskej republike nemajú charakter uceleného systému. Nie sú definované vzájomné väzby medzi jednotlivými podsystémami, ani medzi jednotlivými orgánmi v danom podsystéme navzájom. Nie sú definované ich kompetencie a povinnosti. V existujúcich inštitúciách spravidla neexistuje horizontálna ani vertikálna väzba, nie je určená vzájomná podriadenosť.

V rámci podsystému ochrany a vnútornej bezpečnosti pôsobia poradné prvky na celoštátnej, krajskej a okresnej  úrovni. Chýba prvok na koordináciu činností orgánov štátnej správy a samosprávy na jednotlivých úrovniach a na koordináciu činností zložiek predurčených na riešenie krízových situácií. Vertikálne a horizontálne prepojenie poradných, odborných a výkonných prvkov je nedostatočné.

2.3. Dokumentácia orgánov krízového manažmentu na vrcholovej úrovni štátu

Jedným z hlavných predpokladov funkčného krízového riadenia na jednotlivých úrovniach  je komplexná a aktuálna riadiaca, plánovacia, metodická  a iná dokumentácia, ktorá slúži na  činnosť pri príprave a prijímaní rozhodnutí na riešenie krízovej situácie.

V súčasnosti sa,  v súlade s platnou legislatívou spracúvajú dva druhy dokumentov, ktorých obsahom je problematika zabezpečenia obrany štátu:
a)	dokumentácia spracúvaná na základe Dočasnej smernice na uvádzanie Slovenskej republiky do brannej pohotovosti č. 05050/1993,
b)	dokumentácia spracúvaná na základe Rámcovej metodiky na vypracovanie krízového plánu.

Dokumentácia na riešenie vojenských, čiastočne aj  nevojenských rizík a ohrození je v súčasnosti vypracovaná na ministerstvách a ostatných ústredných orgánoch štátnej správy podľa vzorovej dokumentácie na vypracovanie plánu činnosti po vyhlásení stupňov pohotovosti, vydanej pod č. 05051 z 13. mája 1993 v súlade s Dočasnou smernicou na uvádzanie Slovenskej republiky do brannej pohotovosti č. 05050/1993, z 13. mája 1993. Na základe uvedených dokumentov sú vypracované plány činnosti na jednotlivých ministerstvách a ostatných ústredných orgánoch štátnej správy po vyhlásení stupňov pohotovosti, ktoré obsahujú:
a)	základné ustanovenia,
b)	prehľad činnosti po vyhlásení stupňa pohotovosti „Situácia nebezpečia“,
c)	prehľad činnosti po vyhlásení stupňa pohotovosti „Stav ohrozenia“,
d)	prílohy k plánu činnosti,
e)	predbežné opatrenia.

 Táto dokumentácia  zahrnuje iba problematiku obrany. Vypracovanie dokumentácie na riešenie úloh nevojenských krízových situácií nie je upravené žiadnym všeobecne záväzným právnym predpisom.  

Ďalšími  dokumentmi, ktoré sa spracúvajú na podporu procesu zabezpečovania obrany, ochrany a vnútornej bezpečnosti  sú krízové plány. Terminológia používaná v krízovom plánovaní, štruktúra a obsah krízového plánu boli spresnené v dokumente Rámcová metodika na vypracovanie krízového plánu, ktorú v roku 1999 vydalo Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky. V nasledujúcom roku ministerstvá spoločne vydali Súbor metodických pokynov Jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie, ktorý obsahoval Metodické pokyny Jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie rezortov. 

Metodickými pokynmi je ustanovená štruktúra, obsah účelových informácií, periodicita ich prenosu. Sú vydávané hierarchicky zostupne, osobitne pre jednotlivé úrovne krízového plánovania. Dodržiavaním uvedených metodických pokynov  sa podarilo zabezpečiť dátovú kompatibilitu nesmierneho množstva  údajov  za celú Slovenskú republiku. Na krízovom plánovaní v oblasti hospodárskej mobilizácie sú zainteresované ministerstvá, ústredné orgány štátnej správy, orgány miestnej štátnej správy, orgány samosprávy, vybrané právnické   osoby a fyzické osoby. Výsledkom plánovacieho procesu sú krízové plány realizačných subjektov, krízové plány okresných úradov a krajských úradov, rezortné krízové plány ministerstiev a Súhrnný krízový plán Slovenskej republiky.

	Systém krízového plánovania je  aj zo softvérovej stránky pripravený tak, že informácie zo súhrnného krízového plánu Slovenskej republiky o zdrojoch a nástrojoch využiteľných v procese riešenia krízovej situácie môžu byť poskytnuté (tzv. importom do novej databázy) pre potreby rozhodovacieho procesu na republikovej úrovni krízového riadenia. Dokumentácia na riešenie krízových situácií nevojenského charakteru je na jednotlivých ministerstvách a ostatných orgánoch štátnej správy vypracovaná na základe interných nariadení a predpisov rozpracovaných do typových projektov  a na základe  medzirezortných zmlúv a dohôd v rozsahu vymedzenej pôsobnosti. 

Podľa zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o policajnom zbore v znení neskorších predpisov sú na riešenie krízových situácií bezpečnostného charakteru vypracované typové projekty a operačné plány nasadenia síl a prostriedkov policajného zboru. Dokumentáciu využíva ústredné operačné stredisko Prezídia Policajného zboru.

V súlade so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov je v pôsobnosti Úradu civilnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky vypracovaná  analýza územia z hľadiska vzniku mimoriadnej udalosti s ohľadom na zdroje rizík a ohrození, ale tiež na možnosti riešenia krízových situácií. Uvedenú dokumentáciu využíva operačné stredisko Úradu civilnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na zabezpečenie priamej komunikácie medzi kontaktnými miestami krízových manažmentov členských a kandidátskych krajín Európskej únie  a Európskej komisie s cieľom včasne reagovať na krízové situácie.
 
V súlade so zákonom Slovenskej národnej rady č. 126/1985 Zb. o požiarnej ochrane v znení neskorších predpisov (platí do 31. marca 2002) je v pôsobnosti Úradu požiarnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky vypracúvanie dokumentácie zameranej na prípravu evakuácie osôb a ich záchranu z priestoru ohrozeného požiarom, na likvidáciu ohnísk s výskytom nákazlivých chorôb, na odstraňovanie následkov technologických havárií, vrátane havárií pri  medzinárodnej preprave nebezpečných látok a na odstraňovanie následkov prírodných katastrof. Dokumentáciu  využíva  operačné stredisko Úradu požiarnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej republiky.

2.4. Pripravenosť personálu

Personál na plnenie úloh zabezpečenia obrany, ochrany a vnútornej bezpečnosti tvoria pracovníci s odbornou prípravou zameranou na oblasť vecnej pôsobnosti svojho rezortu.
 Na plnenie úloh  u iných právnických osôb na zabezpečenie obrany Slovenskej republiky a úloh ozbrojených síl sú ministrom obrany Slovenskej republiky vyčlenení profesionálni vojaci v počte 171 osôb. Týmto spôsobom sú personálne vybudované odbory obrany ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy, Sekcia obrany a bezpečnosti Úradu vlády Slovenskej republiky a sú ustanovovaní  tajomníci rád obrany  zriadených v Slovenskej republike. Toto opatrenie  je v rozpore s požiadavkami koncepcie bezpečnostného systému Slovenskej republiky v podmienkach začleňovania  Slovenskej republiky  do bezpečnostných štruktúr NATO. Úlohy, ktoré v súčasnosti plnia vyčlenení profesionálni vojaci, môžu plniť odborne pripravení pracovníci rezortov. Na to je však nutné vytvoriť organizačné a personálne podmienky. 
Pre oblasť krízového manažmentu na vrcholovej úrovni chýbajú profesionálne pripravení pracovníci, manažéri na komplexné riešenie krízových situácií v rámci bezpečnostného systému Slovenskej republiky. Odborná príprava je sústredená prevážne do formy kurzov na rozličnej odbornej úrovni v Slovenskej republike a špeciálnych kurzov krízového manažmentu v školiacich strediskách NATO. V podmienkach Slovenskej republiky absentuje príprava ústavných činiteľov a volených funkcionárov  verejnej správy na úseku krízového riadenia, ako je to zaužívané v mnohých krajinách Európy. 

2.5. Komunikačný a informačný systém

Komunikačný a informačný systém nielen pre potreby bezpečnostného systému i krízového manažmentu štátu tvoria parciálne siete jednotlivých rezortov a softvérové databázové produkty, napríklad:
-	Úrad vlády – KAS ROŠ (doteraz nedobudovaný),
-	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky - CIPREGIS , ATON, AMION
-	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky – NMCC,
-	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky a ostatné rezorty – ATON, AMION (sú využívané všetkými rezortmi), 
-	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky - CIS  a KIS s RTARC a RODOS,
-	Štatistický úrad Slovenskej republiky - STATNET. 

V Slovenskej republike, okrem plošne prevádzkovaného Jednotného informačného systému hospodárskej mobilizácie, nejestvuje celoštátny, ucelený komunikačný a informačný systém krízového riadenia. Nie je vytvorený odborný orgán na vrcholovej úrovni, ktorý by koordinoval  činnosti jednotlivých parciálnych systémov pre potreby krízového riadenia štátu.
Vytvorenie celoštátneho uceleného krízového komunikačného a informačného systému je základnou podmienkou vybudovania a fungovania krízového manažmentu  štátu. 

Čiastkový záver:

	Na vrcholovej úrovni krízového manažmentu štátu nie je pripravená dokumentácia, ktorá by vytvárala dostatočné podmienky na riešenie možných krízových situácií vojenského   i nevojenského charakteru a poskytovala vláde Slovenskej republiky komplexné metodické postupy na riešenie krízových situácií.
Dokumentácia na riešenie krízových situácií vojenského charakteru sa priebežne spracúva, ale jej použiteľnosť je obmedzená hlavne pre nekompatibilnosť so strategickými politicko-vojenskými dokumentmi s dôrazom na Bezpečnostnú stratégiu Slovenskej republiky. Dokumentácia na podporu riešenia nevojenských krízových situácií nie je komplexne vypracovaná (s výnimkou dokumentácie  spracúvanej pre potreby civilnej ochrany, požiarnej ochrany,  Úradu jadrového dozoru Slovenskej republiky a kapitoly VIII krízových plánov subjektov hospodárskej mobilizácie - Osobitná časť krízového plánu na riešenie krízových situácií nevojenského charakteru).
Príprava personálu je zameraná prevažne na oblasť obrany. 
Informačné  a komunikačné systémy sú roztrieštené na jednotlivé rezorty, čo znemožňuje ich efektívne  využívanie pre celý bezpečnostný systém a krízový manažment štátu.

3.	Záver 

Audit krízového manažmentu posúdil nakoľko je bezpečnostný systém Slovenskej republiky a krízový manažment štátu schopný riešiť krízové situácie vojenského i nevojenského charakteru. Nepriamo sa dotkol aj bezpečnostného systému Slovenskej republiky, ktorý by mal byť utvorený podľa navrhovanej Koncepcie bezpečnostného systému Slovenskej republiky. 

Všeobecne možno konštatovať, že existujúce právne podmienky  Slovenskej republiky nie sú dostatočné. Právne nedostatky  na úseku bezpečnosti štátu a krízového manažmentu majú systémovú povahu. Chýba ústavný zákon o bezpečnosti a najmä zákon o krízovom riadení štátu. Je nutná novelizácia celého súboru právnych predpisov (okrem Ústavy Slovenskej republiky) na úseku  bezpečnosti štátu, a tým aj na úseku  krízového manažmentu. Táto skutočnosť umožňuje len obmedzené fungovanie krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni. Vecná nedostatočnosť právnych noriem, ich pôvod, podmienky vzniku resp. právne deficity  sú jednou z príčin prejavov dysfunkcie činnosti orgánov krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni.

Súčasná štruktúra orgánov krízového manažmentu na vrcholovej úrovni nie je zjednotená a nespĺňa požiadavky bezpečnosti Slovenskej republiky. Má nedostatočný mechanizmus najmä na koordináciu činností v období prípravy na riešenie krízových situácií a v priebehu ich  riešenia. Krízové štáby sú vytvorené na siedmich ministerstvách a na Úrade jadrového dozoru Slovenskej republiky. Ich vytvorenie bolo spontánne, vyvolané potrebami praxe. Táto živelnosť spôsobuje nepružnosť systému krízového manažmentu a neumožňuje flexibilnú reakciu štátu na konkrétne  krízové situácie v meniacom sa bezpečnostnom prostredí. Na koordináciu činnosti krízových štábov a štábov obrany nie je na vrcholovej úrovni vytvorený kompetentný orgán.

Vypracovaná dokumentácia a pripravenosť personálu rezortov potvrdzuje, že ťažiskom prípravy všetkých prvkov krízového manažmentu na  vrcholovej úrovni je príprava prevažne na obranu, t. j. na riešenie krízových situácií vojenského charakteru. Výnimkou je dokumentácia spracovaná na Úrade jadrového dozoru Slovenskej republiky,  na Úrade civilnej ochrany a  na  Úrade požiarnej ochrany pri Ministerstve vnútra Slovenskej republiky. Pozitívne možno hodnotiť dokumentáciu Integrovaného dopravného systému, vypracovanú Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky.

Takáto jednostranná orientácia neumožňuje optimálnu koordináciu v otázkach plánovania, vo vykonávaní preventívnych opatrení, v kontrolnej činnosti a posudzovaní efektívnosti jednotlivých súčastí bezpečnostného systému štátu a hlavne pri riešení konkrétnych krízových situácií nevojenského charakteru. 

Skutočnosť, že doposiaľ neboli vydané jednotné pokyny na spracovanie dokumentácie krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni (výnimkou je Dočasná smernica na uvádzanie Slovenskej republiky do brannej pohotovosti štátu a  Rámcová metodika...), znižuje optimálnu využiteľnosť dokumentácie spracúvanej jednotlivými ministerstvami a ostatnými ústrednými orgánmi štátnej správy na riešenie všetkých druhov krízových situácií. 

Existujúci podsystém obrany je vytvorený len na riešenie vojenských ohrození. Použitie prvkov tohto systému na riešenie krízových situácií nevojenského charakteru je obmedzené. Podsystém ochrany a vnútornej bezpečnosti je tvorený jednotlivými prvkami bez možnosti vrcholovej koordinácie a efektívného využívania síl a prostriedkov. Bezpečnostný systém ako celok má niektoré funkčné prvky a nástroje krízového manažmentu na riešenie krízových situácií v regiónoch. Na najvyššej úrovni však nemá dostatočné štruktúry na riešenie kumulovaných, celoštátnych a cezhraničných krízových situácií.

Na základe analýzy právnych podmienok, organizačných štruktúr, dokumentačného, personálneho, komunikačného a informačného zabezpečenia  možno konštatovať, že Slovenská republika nemá dostatočne vybudovaný krízový manažment štátu v rámci bezpečnostného  systému.

Zistenie komisie na vykonanie auditu je, že súčasný krízový manažment štátu v bezpečnostnom systéme Slovenskej republiky nie je v dostatočnom súlade s potrebami spoločnosti v zmenenom bezpečnostnom prostredí.

4.	odporúčania

1.	Vypracovať Koncepciu krízového riadenia Slovenskej republiky. 

2.	Vypracovať a zaviesť sústavu základných pojmov a odbornú terminológiu pre oblasť bezpečnosti a krízového manažmentu, ktorá bude kompatibilná s terminológiou v štátoch Európskej únie  a NATO.  

3.	Vypracovať koncepciu vzdelávania pracovníkov orgánov verejnej moci v oblasti  krízového manažmentu štátu.  

4.	Vypracovať koncepciu krízového informačného a komunikačného systému vrátane technických a programových prostriedkov, procedúr a prípravy pracovníkov v bezpečnostnom systéme  Slovenskej republiky.  

5.	V súlade s koncepčnými dokumentmi a ústavným zákonom o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu vypracovať a predložiť do Národnej rady Slovenskej republiky na schválenie zákon o krízovom riadení. V zákone  konštituovať bezpečnostné rady ako poradné prvky orgánov verejnej moci na koordináciu v oblasti bezpečnosti štátu.  

6.	Zosúladiť všeobecne záväzné právne predpisy na úseku  bezpečnosti štátu. 

7.	Vytvoriť poradné prvky orgánov štátnej správy na koordináciu v oblasti bezpečnosti štátu:
-	Bezpečnostná rada Slovenskej republiky,
-	bezpečnostná rada kraja,
-	bezpečnostná rada okresu.  

Uvedené poradné prvky budú pôsobiť v čase od nadobudnutia účinnosti ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného  stavu a núdzového stavu  do nadobudnutia účinnosti zákona o krízovom  riadení.

ŠÚ
SR

Úrad
požiarnej ochrany

Migračný úrad

Prezídium
policajného zboru

Referát obrany a ochrany utajovaných skutočností  ( 1 prac.)

Krízový
štáb

Operačná skupina ministerstva

Štáb
obrany

Bezpečnostný odbor

Krízový
štáb

MPSVRSR

MF SR

Odbor
krízového
manažmentu

MH SR

MZV SR

Ústredná povodňová komisia

Ústredná protinákazová komisia

Krízový
štáb

Bezpečnostný odbor

Komisia ministra vnútra SR pre riešenie mimoriadnych udalostí

Úrad civilnej
ochrany

Úrad obrany, ochrany
a športu

MV SR

     1)

Operačné
centrum

MO SR

Dodatok č. 1

Oddelenie obrany, bezpečnosti a ochrany

Krízový
štáb

Vytvára

Krízový
štáb

SEKCIA OBRANY A BEZPEČNOSTI ÚRADU VLÁDY SR

VYTVÁRA

KRÍZOVÝ 
ŠTÁB

PRVKY

Poradné

Rozhodovacie

Odborné

  Výkonné

18

Havarijné komisie na riešenie MÚ

LEGENDA:
1)	operačné centrum správy operácií štábu pre koordináciu velenia operácií

Štáb obrany

Havarijné komisie na riešenie MÚ KSKS

OKRESNÝ
ÚRAD

Rada obrany okresu

Rada obrany kraja

Štáb obrany

KRAJSKÝ
ÚRAD

Odbor civilnej ochrany

Odbor civilnej ochrany

REGIONÁLNA ÚROVEŇ

   ÚROVEŇ           Ú O Š S

VLÁDNA ÚROVEŇ

Vláda SR

I.

Štruktúra orgánov krízového riadenia  Slovenskej republiky                                 (súčasný stav)

VYTVÁRAJÚ

Útvar obrany

VYTVÁRAJÚ

Útvar obrany

Komisia pre ropnú bezpečnosť

Komisia vlády SR
pre radiačné havárie

Ústredná pandemická komisia

Rada obrany štátu

Krízový štáb

Štáb
obrany

Krízový štáb

Krízový štáb správy

Krízový štáb úradu

Krízový
štáb úradu

Oddelenie obrany a ochrany

Odbor
krízového manažmentu a informatiky

Odbor krízového manažmentu, ropnej bezpečnosti a medzinárodných vzťahov

Odbor
krízového manažmentu

Odbor
obrany

Oddelenie obrany, bezpečnosti a civilnej ochrany

Odbor krízového riadenia

Odbor
obrany, bezpečnosti
 a ochrany

ÚJD
SR

SŠHR
SR

MVRR
SR

MZ SR

MS SR

MŽP SR

MP SR

MDPT SR

PORADNÝ PRVOK             (rady, komisie atď.) 

                                                   SCHÉMA                                      II.
PRVKOV KRÍZOVÉHO RIADENIA
na úseku štátnej správy a samosprávy

ROZHODOVACÍ 
PRVOK 
(vláda, štátne orgány a pod.)

Odborný  
prvok
(monitorovanie, analyzovanie, plánovanie, organizovanie, koordinácia a pod.)   

VÝKONNÝ   PRVOK
(krízový štáb)

LEGENDA:

Rozhodovacie

Poradné

  Výkonné

Odborné

PRVKY

19

MDPT SR

MF SR

2)

MPSVR SR

MH SR

MZV SR

MV SR

MO SR

1)

Odborný  
prvok
(monitorovanie, analyzovanie, plánovanie, organizovanie, koordinácia...)   

VYTVÁRA

Odborný  
prvok
(monitorovanie, analyzovanie, plánovanie, organizovanie, koordinácia...)   

Výkonný prvok (krízový štáb)

VYTVÁRA

Odborný  
prvok
(monitorovanie, analyzovanie, plánovanie, organizovanie, koordinácia...)   

20

III.

Štruktúra orgánov krízového riadenia  Slovenskej republiky 
(cieľový stav)

Ú  O Š  S

MP SR

MŽP SR

MS SR

LEGENDA:
1) Zákon č.575/2001-riadenie obrany SR, koordinácia pri príprave na obranu SR 
2) Zákon č.575/2001-ochrana ústavného zriadenia, verejného poriadku, bezpečnosti 
     osôb  a majetku, ochranu a správu štátnych hraníc ...
3)	Výbor pre zahraničnú politiku
Výbor pre obranné plánovanie
Výbor pre civilné núdzové plánovanie
Výbor pre koordináciu činnosti  spravodajských služieb  

Poradné prvky
(komisie)

VLÁDNA ÚROVEŇ

Bezpečnostná rada okresu

Bezpečnostná rada  kraja

KRAJSKÝ
ÚRAD

OKRESNÝ
ÚRAD

3)

Výbory

VYTVÁRA

Výkonný prvok 
(Ústredný krízový štáb)

Bezpečnostná rada  SR

Výkonný prvok
(krízový štáb)

REGIONÁLNA ÚROVEŇ

   ÚROVEŇ        Ú  O Š  S

ŠÚ
SR

ÚJD
SR

SŠHR
SR

MVRR
SR

MZ SR

Vláda SR

Dodatok č. 2: Metodika  použitá  pri  audite

V záujme spresnenia výpovednej hodnoty auditu a informovanosti o jeho vykonaní obsahuje dodatok podrobnejšie údaje o postupe spracovateľov, o prameňoch informácií, o okruhu konzultantov i o otázkach nad rámec auditu, ktorými bolo potrebné sa zaoberať.
Impulzom na vykonanie auditu bola reflexia vrcholných orgánov Slovenskej republiky na teroristický útok proti USA 11. septembra 2001. V tomto období bol už v procese schvaľovania návrh Koncepcie bezpečnostného systému Slovenskej republiky, v legislatívnom procese bol návrh ústavného zákona o bezpečnosti štátu v čase vojny, vojnového stavu, výnimočného stavu a núdzového stavu. Audit bol vykonaný nato, aby sa zistené poznatky premietli do Koncepcie bezpečnostného systému Slovenskej republiky, prípadne aby prispeli k jej obsahovému  precizovaniu z pohľadu krízového manažmentu štátu.
Vzhľadom na rozsiahlosť problematiky krízového manažmentu štátu bolo rozhodnuté, že na účely doplnenia  Koncepcie bezpečnosti Slovenskej republiky sa vymedzí predmet auditu a bude sa týkať vrcholových riadiacich štruktúr štátu so zreteľom na ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy.
Pri vykonávaní auditu sa vyskytli  nasledujúce otázky, ktoré súvisia s koncepciou bezpečnosti a nebolo možné ich obísť: 
-	reforma verejnej správy,
-	ústavný zákon o bezpečnosti, zákon o obrane, zákon o ozbrojených silách,
-	zákon o krízovom riadení,
-	úroveň vedeckého riešenia otázok krízových situácií,
-	skúsenosti okolitých štátov z vytvárania štruktúr na krízové riadenie štátu,
-	terminológia krízového manažmentu a jej nedostatočné vedecké vypracovanie.

Pri vykonávaní auditu sa vyskytli tieto metodické problém:
1.	Chápanie komplexnosti bezpečnosti a bezpečnostného systému vo vzťahu k obrane a systému obrany.
2.	Definovanie termínu krízový manažment štátu. V teórií kríz, v teórii riadenia nie je definícia tohto termínu ustálená, ani kodifikovaná. Prístup k tejto otázke je rozličný - od odmietania termínu krízový manažment až po jeho voľný, účelový výklad. Je to o. i. dôsledok i prejav terminologickej bezstarostnosti v danej oblasti. Skupina expertov preto navrhla na účely auditu túto definíciu: Krízový manažment štátu je súhrn riadiacich činností vecne príslušných orgánov, ktoré sú zamerané na zber, analýzu a vyhodnotenie bezpečnostných rizík a ohrození, na plánovanie, organizovanie, kontrolovanie a realizovanie činností vykonávaných v súvislosti s prípravou na riešenie a riešením krízových situácií.
3.	Overenie funkčnosti krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni. Jednotlivé rezorty - podľa zainteresovanosti na riešení krízových situácií - majú možnosti         a prostriedky na overovanie funkčnosti svojich súčastí (napr. Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky má možnosti overovať funkčnosť civilnej ochrany, Ministerstvo obrany Slovenskej republiky má možnosti na overovanie funkčnosti ozbrojených síl a pod.). Ale napríklad na úrovni. Ministerstva vnútra Slovenskej republiky nie sú vytvorené nástroje na overovanie funkčnosti systému vnútornej bezpečnosti ako celku a to ani na rezortnej riadiacej úrovni.

Ako však overiť funkčnosť krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni komplexne? Tieto otázky nie sú u nás vyriešené teoreticky. Nie sú vypracované metodiky  a vytvorené dostatočné právne podmienky na takúto dôležitú súčasť prípravy štátu na riešenie krízových situácií. V tejto súvislosti je 11. september 2001 silným podnetom na dôkladnú analýzu fungovania sa bezpečnostného systému Slovenskej republiky od septembra 2001 - do ukončenia kampane v Afganistane v roku 2002.

Z hľadiska overenia funkčnosti krízového manažmentu štátu na vrcholovej úrovni boli vybrané tri faktory, ktoré majú vplyv na funkčnosť:
1.	právne podmienky na činnosť týchto orgánov, 
2.	štruktúra orgánov, ktoré majú v kompetencii riešenie krízových situácií,
3.	dokumentačná pripravenosť. 

Audit sa týkal riadiacich orgánov štátu na vrcholovej úrovni – Národná rada Slovenskej republiky, prezident  Slovenskej republiky, Vláda Slovenskej republiky, Rada obrany štátu, ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy. Vykonávatelia auditu oslovili aj ďalšie organizácie v štruktúre z rezortov i v štátnej správe a samospráve. Spracovatelia auditu mali na zreteli aj materiálne a technické aspekty, sily a prostriedky krízového manažmentu štátu.

Na vykonanie auditu boli využité:
a)	podkladové materiály vypracované spracovateľskými skupinami rezortov,
b)	konzultácie s členmi týchto skupín,
c)	konzultácie s odborníkmi na otázky riadenia, teórie kríz, krízového manažmentu, krízovej komunikácie, správne právo a pod.,
d)	rozhovory s pracovníkmi štátnej správy a samosprávy na stupňoch kraj - okres -obec,
e)	rozhovory s pracovníkmi odborov civilnej ochrany a útvarov obrany na stupni kraj - okres,
f)	koncepčné a analytické dokumenty z oblasti bezpečnosti, obrany a krízového manažmentu,
g)	právne normy vzťahujúce sa na predmet auditu.

Informácie boli získané z týchto zdrojov:

I.	Podkladové materiály rezortov:
1.	Ministerstvo vnútra  Slovenskej republiky,
2.	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky,
3.	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky,
4.	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky,
5.	Ministerstvo financií Slovenskej republiky,
6.	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky,
7.	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky,
8.	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky,
9.	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky,
10.	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky,
11.	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky,
12.	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky,
13.	Ministerstvo školstva Slovenskej republiky,
14.	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky,
15.	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky,
16.	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky,
17.	Štatistický úrad Slovenskej republiky,
18.	Úrad vlády Slovenskej republiky.
Na spresnenie spracovania podkladových materiálov sa uskutočnila pracovná porada spracovateľov auditu so zástupcami pracovných skupín rezortov.

II.	Konzultácie s pracovníkmi inštitúcií, ktoré majú v náplni práce otázky bezpečnosti, ochrany a obrany:
a)	Kancelária prezidenta Slovenskej republiky,
b)	Sekcia obrany a bezpečnosti Úradu vlády Slovenskej republiky
c)	Národný bezpečnostný úrad Slovenskej republiky,
d)	Slovenský rozhlas,
e)	Slovenská televízia, 
f)	Tlačová agentúra Slovenskej republiky
g)	Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky,
h)	Krajský úrad v Žiline,
i)	Okresný úrad v Považskej Bystrici,
j)	Obecný úrad v Prečine.

III.	Konzultácie a rozhovory s odborníkmi:
plk. Ing. Ján Čarnogurský - Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky,
Ing. arch. Viliam VOLKO - Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky,
plk. Ing. Jozef Šipoš - Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky,
JUDr. Ján Adame,
PaedDr. Matej Považaj, CSc.- Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra SAV,
Ing. Štefan Smiček - Úrad civilnej ochrany Ministerstva vnútra Slovenskej      
                          republiky,
JUDr. Stanislav Črep, CSc. - Úrad generálneho právneho zástupcu Ministerstva   
                        obrany  Slovenskej republiky,
Štefan Brezina - Úrad generálneho právneho zástupcu Ministerstva obrany  
                         Slovenskej republiky,
plk. Ing. Ľubomír Krupár - Národný bezpečnostný úrad Slovenskej republiky,
Ing. Ľubomír Čaňo - Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky,
plk. Ing. Vojtech Lörinc - Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky,
Karol Kalinák - Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky.

IV.	Pramene - koncepčné materiály, dokumentačné prehľady, právne normy (príklady):
a)	Ústava Slovenskej republiky, ústavný zákon o Rade obrany štátu, zákony týkajúce sa bezpečnosti, obrany, ochrany a vnútorného poriadku.
b)	Vyhlášky, nariadenia vlády Slovenskej republiky, uznesenia vlády Slovenskej republiky, výnosy ministrov v oblasti bezpečnosti, obrany, ochrany a vnútornej bezpečnosti.
c)	Audit súladu činností a financovania ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti 30. augusta 2000 Úrad vlády Slovenskej republiky.
d)	Prehľad vybraných všeobecne záväzných predpisov, ktoré sa vzťahujú na činnosť krajských a okresných úradov na úseku obrany (od roku 1990 do roku 2000). Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky
e)	Dočasná smernica na uvádzanie Slovenskej republiky do brannej pohotovosti      (č. 05050/1993).
f)	Správa o organizácii krízového manažmentu na Ministerstve obrany Slovenskej republiky a na Generálnom štábe Armády Slovenskej republiky MO SR 2001.
g)	Správa vlády Slovenskej republiky o zásahu Zboru požiarnej ochrany Slovenskej republiky o vzniknutých škodách pri likvidácii lesného požiaru v Slovenskom raji a materiálno-technické zabezpečenie útvarov Zboru požiarnej ochrany Slovenskej republiky pri likvidácii požiarov  ÚV SR 2001.
h)	Hodnotenie medzinárodných cvičení CMX (COMPROTEX, HEXAGRANT).
i)	Návrh realizácie Obrannej stratégie Slovenskej republiky schválený uznesením vlády Slovenskej republiky  č. 1005 z 24. októbra 2001.
j)	Analýza platných koncepčných dokumentov, všeobecne záväzných právnych predpisov a predpisov prijatých pre obranu štátu (materiál kolégia ministra obrany Slovenskej republiky, august 2001).
k)	Bezpečnostná stratégia Slovenskej republiky Národná rada Slovenskej republiky 2001.
l)	Obranná stratégia Slovenskej republiky Národná rada Slovenskej republiky 2001. 
m)	Návrh Koncepcie bezpečnostného systému Slovenskej republiky Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 2001.

Správa 
o audite krízového manažmentu štátu

18