Title: POROVNANIE EKOLOGICKÝCH VPLYVOV CESTNEJ, ŽELEZNIČNEJ A VODNEJ DOPRAVY S KOMBINOVANOU DOPRAVOU
Author: Divízia 1
Last saved by: .
Company: VÚD Žilina

Príloha č. 12

Porovnanie ENVIRONMENTÁLNYCH vplyvov cestnej, železničnej a vodnej dopravy s kombinovanou dopravou
Problematika životného prostredia sa stáva vo vyspelých krajinách súčasťou riadenia hospodárstva. Zasahuje do všetkých oblastí života. Doprava, najmä cestná je odvetvie, ktoré sa významnou mierou podieľa na jeho ovplyvňovaní. Preto sa v dopravnej politike EU 
a jednotlivých krajinách prijímajú opatrenia na čo najväčšie eliminovanie nepriaznivého vplyvu dopravy na životné prostredie. Jedným z nich je aj požiadavka a snaha o zvýšenie podielu kombinovanej dopravy, ktorá má priaznivejší vplyv na životné prostredie z dôvodu eliminovania veľkej časti cestnej nákladnej dopravy.
V prílohách 14 a 15 sú uvedené údaje o počtoch cestných nákladných vozidiel prechádzajúcich cez hraničné priechody v SR ako aj výsledky sčítania dopravy na cestách SR v roku 1995. Z  uvedených údajov vidieť, že v období rokov 1993 až 1998 vzrástol počet cestných nákladných vozidiel prechádzajúcich cez hraničné priechody 2,9 krát, pričom najväčšie prírastky boli zaznamenané na hraniciach medzi SR a Rakúskom respektíve Poľskom. Najväčší počet vstupujúcich a vystupujúcich cestných nákladných vozidiel prechádza cez hranice medzi SR a Českom, nasledujú priechody s Maďarskom, Rakúskom, Poľskom a Ukrajinou.
Z horských priesmykov je podľa sčítania cestnej nákladnej dopravy najzaťaženejší horský priesmyk Donovaly, nasleduje Turček, Čertovica, Staré Hory a Horná Štubňa.
Hodnotenie environmentálnych vplyvov dopravy obsahuje celý rad prvkov, ktorými doprava pôsobí na svoje okolie t. j. neživé predmety ako pôda, vzduch, stavebné objekty ako aj na živé organizmy, flóru, faunu a predovšetkým človeka. Pôsobenie na človeka je buď priame vdychovanými exhalátmi a pôsobením hluku, alebo nepriame, konzumáciou potravín 
a nápojov kontaminovaných škodlivinami. Vo svete sa už niekoľko rokov vedú snahy 
o stanovenie reálneho a objektívneho vplyvu dopravy na životné prostredie, (stanovenie objektívnych externých nákladov tzv. internalizácia externých nákladov dopravy) avšak vzhľadom na veľkú zložitosť objektívneho stanovenia vplyvov, ich kombináciu a často pôsobenie mimo vlastného zdroja vzniku nedospelo sa k jednoznačným a všeobecne prijateľným výsledkom a nie sú prijaté žiadne záväzné postupy. Používané metodiky 
a spôsoby hodnotenia sa v súčasnosti len viac menej približujú k reálnym hodnotám.
Pri hodnotení vplyvu jednotlivých odborov dopravy na životné prostredie v tomto projekte sa vychádza z metodiky vplyvov dopravy na životné prostredie spracovanej vo VÚD v roku 1996. V kombinovanej doprave sa vychádza z dĺžky navrhovaných liniek KD 
a priemernej prepravnej vzdialenosti v odvoze a dovoze z a do terminálov. Podiel medzi železničnou a cestnou dopravou stanovený takto je potom  85 % železnica a 15 % cestná doprava.
K hlavným vplyvom dopravy na životné prostredie patria:
-	spotreba energie jednotlivými odbormi dopravy udáva energetická náročnosť 
a je v podstate východiskom pre určenie emisií produkovaných v doprave. Porovnanie spotreby palív a merné spotreby sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

Tabuľka 1: Porovnanie energetickej náročnosti KD s jednotlivými druhmi dopravy 

Druh nákladnej dopravy

Spotreba paliva,
v tonách

Spotreba energie

Prepravný výkon, mil. tkm

Merná spotreba,       v  kJ/ tkm

| | v PJ | % | |
Cestná | 675 686 | 28,85 | 83,55 | 9 022 | 3 198
Železničná | 46 277 | 3,95 | 11,44 | 26 698 | 148
Vodná | 34 103 | 1,46 | 4,22 | 1 519 | 959
KD | 6 324 | 0,27 | 0,78 | 266 | 1033
Zdroj: VÚD, 2000.
PJ=penta Joule (10^15 Joule)
Použitie kombinovanej dopravy umožní znížiť spotrebu energie v dôsledku náhrady podstatnej časti trasy prepravy železničnou dopravou. K roku 2010 dosiahnu úspory 
16 160 ton pohonných hmôt t. j. 280,- mil. Sk (po odpočítaní dane 9500,- Sk.t^-1)).
Finančné vyjadrenie predstavuje úsporu nákladov na pohonné hmoty, ktoré sa prejavia na strane nižších nákladov a tým aj ceny u prevádzkovateľov KD. Štát profituje na úspore tým, že ušetrené množstvo nafty môže byť využité na iné účely, respektíve o toto množstvo môže byť relatívne nižší nákup ropy a úspora nákladov na výrobu nafty.
-	záber pôdy, t. j. veľkosť plôch zabratých komunikáciami a ostatnými plochami jednotlivých druhov dopravy na jednotku výkonu. Vyčíslenie tohoto vplyvu nie je možné dostatočne vyjadriť finančne, možné je len porovnať veľkosť záberu jednotlivých druhov dopravy a má význam len pri plánovaní a rozhodovaní o výstavbe nových komunikácií; 
Tabuľka 2: Záber pôdy jednotlivými druhmi dopravy v SR.

Druh dopravy

Záber pôdy

Prepravný výkon, mil. tkm

Merný záber,
ha/mil. tkm

| v ha | v % | |
Cestná doprava | 33 153 | 72,46 | 4 750 | 6,98
Železničná doprava | 12416 | 27,14 | 11753 | 1,06
Vodná doprava | 185 | 0,40 | 1 305 | 0,14
Doprava spolu | 45754 | 100 | 17 808 | 2,57
Zdroj: VÚD,2000 
-	emisie, t. j. množstvo splodín horenia tekutých a pevných pohonných látok a palív 
a množstvo pevných častíc. Náklady predstavujú čiastku o ktorú sa zníži množstvo škôd spôsobených dopravou v dôsledku presunu uvedeného výkonu z cestnej na železničnú dopravu.
Tabuľka 3: Vyčíslenie nákladov na redukciu škodlivého vplyvu dopravy z emisií 
Druh dopravy | Náklady | Prepravný výkon, mil. tkm | Merné náklady, Sk/1000 tkm
| v tis Sk | v % | |
Cestná doprava | 169 651 | 90,79 | 4750 | 35,716
Železničná doprava | 15 032 | 8,04 | 11753 | 1,279
KD | 2 173 | 1,16 | 266 | 8,17
Zdroj: VÚD, 2000 
Pri použití KD sa znížia náklady na redukciu škodlivého vplyvu o 7 786,- tis Sk za rok v časovom horizonte roku 2010. Zníženie vznikne v dôsledku náhrady časti prepravnej trasy prepravou po železnici v systémoch KD.

Tabuľka 4: Vyčíslenie nákladov na redukciu škodlivého vplyvu dopravy 
zo stacionárnych zdrojov 
Druh dopravy | Náklady | Prepravný výkon, mil. tkm | Merné náklady, Sk/1000 tkm
| v tis Sk | v % | |
Cestná doprava | 729,13 | 36,12 | 4750 | 0,1535
Železničná doprava | 1 262,27 | 62,53 | 11753 | 0,1074
KD | 31,02 | 1,36 | 266 | 0,1166
Zdroj VÚD, 2000
Redukcia škodlivého vplyvu dopravy zo stacionárnych zdrojov pre KD nedosahuje dominantné hodnoty a KD využíva jestvujúcu základňu zúčastnených odborov dopravy 
a jej rozvoj nezníži počet stacionárnych zdrojov energie.
- zníženie nehodovosti, podľa štatistickej ročenky dopravy bolo v roku 1998 v cestnej doprave 57 532 dopravných nehôd, pri ktorých bolo 545 osôb usmrtených, 2 225 ťažko 
a 6 054 ľahko zranených osôb. Celková škoda dosiahla hodnotu 66 902 tis. Sk. V železničnej doprave bolo 969 dopravných nehôd (všetky kategórie), pri ktorých boli materiálne škody vo výške 17,7 mil. Sk.
Tabuľka 5: Vyčíslenie materiálnych škôd spôsobených pri dopravných nehodách 
Druh dopravy | Materiálne škody | Prepravný výkon, mil. tkm* | Merné škody, Sk/1000 tkm
| v tis. Sk | v % | |
Cestná nákl. doprava | 66 902 | 78,62 | 19 473 | 3,43
Železničná doprava | 17 700 | 20,80 | 12 012 | 1,47
KD | 495 | 0,58 | 266 | 1,86
Zdroj VÚD, 2000
Poznámka,* prepočítaný prepravný výkon – nákladná + osobná doprava
Vo finančnom vyjadrení sú škody na majetku z dopravnej nehodovosti pri použití KD nižšie 
o 521 tis. Sk ročne k roku 2010.
- náklady na opravu a údržbu dopravných komunikácií  tvoria významné nákladové položky v železničnej a najmä cestnej doprave. V roku 1999 náklady na opravu a údržbu dopravnej cesty ŽSR dosiahli hodnotu 235,33 mil. Sk a náklady na opravy a údržbu cestnej siete hodnotu 2 399,21 mil. Sk. V tabuľke sú uvedené merné hodnoty náročnosti opráv a údržby železničnej a cestnej siete.
Tabuľka 6: Náklady na opravy a údržbu dopravných komunikácií

Druh dopravy

Náklady na opravy 
a údržbu

Prepravný výkon, mil. tkm*

Merné náklady na opravy a údržbu  Sk/1000 tkm

| v tis. Sk | v % | |
Cestná nákl. doprava | 2 339 | 90,48 | 19 473 | 120,12
Železničná doprava | 235 | 9,09 | 12 012 | 19,58
KD | 11 | 0,43 | 266 | 39,69
Zdroj VÚD, 2000;
Poznámka: * prepočítaný prepravný výkon v nákladnej aj osobnej doprave v r. 1998
Vo finančnom vyjadrení je ročná úspora nákladov na opravu a údržbu dopravných komunikácií 21,39mil. Sk ročne v roku 2010 pri použití KD v navrhovanom rozsahu.
Použitá metodika neuvádza ďalšie konkrétne vyčíslenia hodnôt na ocenenie vplyvu dopravy na životné prostredie.
Príjmovou položkou štátneho rozpočtu v oblasti dopravy sú poplatky za používanie nadštandardnej (diaľničnej) siete. Pri prechode tranzitujúcej cestnej nákladnej dopravy po ostatných cestných komunikáciách štát prichádza o tieto poplatky. V prípade zákazu prejazdu tranzitujúcej cestnej nákladnej dopravy respektíve určení trás prepravy po vybratej cestnej sieti je možné poplatky za používanie cestných komunikácií získať. Podľa výsledkov sčítania dopravy v roku 1995 prechádza cez vybraté horské priechody v smere sever - juh denne spolu 232 vozidiel TIR a 2000 ťažkých nákladných vozidiel - príloha 15). V prípade, že dve tretiny z nich sa považujú za tranzitujúce vozidlá ich celkový počet predstavuje okolo 56 tis. nákladných vozidiel TIR ročne. Ak sa počíta, na jedno vozidlo priemerný poplatok 
3 000,- Sk ročne za diaľničné známky, štát prichádza o čiastku 168,- mil. Sk.
Hodnoty relatívnych úspor z jednotlivých faktorov sú kumulovane vypočítané v tab. 7 tak, že sa uvažuje ich postupný nárast v jednotlivých rokoch v súlade s postupným nárastom výkonov KD.
Tabuľka 7 : Kvantifikácia hodnotovo vyčísliteľných faktorov životného prostredia, v mil. Sk v r. 2010
Faktor životného prostredia | Relatívne prínosy ŠR | Priemerné ročné prín.
| 2000 - 2005 | 2006 - 2010 |
Zníženie emisií | 11,69 | 31,16 | 4,29
Zníženie nehodovosti | 0,84 | 2,08 | 0,29
Zníženie nákladov na opravy a údržbu | 32,05 | 85,55 | 11,76
Úspora energie * | 420,00 | 1120,00 | 154,00
S p o l u | 464,58 | 1238,79 | 170,34
Zdroj: výpočet VÚD, 
Poznámka: * po odpočítaní dane (9 500 Sk/t)
Hodnoty uvedené v tabuľke predstavujú relatívne prínosy štátneho rozpočtu v dôsledku zníženia výdavkov štátneho rozpočtu na nákup energetických surovín a eliminovanie negatívnych účinkov vplyvu cestnej dopravy na životné prostredie a možnosť využiť tieto prostriedky na iné účely. V dôsledku náhrady podstatnej časti trasy prepravy v KD 
po železnici, ktorá vykazuje vo všetkých oblastiach podstatne nižšie zaťaženie životného prostredia v porovnaní s priamou cestnou dopravou aj KD zaťažuje životné prostredie menej. Miera zníženia zaťaženia je priamo úmerná veľkosti úseku prepravy po železnici. Z tohto hľadiska je preto výhodná každá preprava v systémoch KD, nakoľko každá prepravená NJKD cez naše územie predstavuje o jednu prepravu cestným nákladným vozidlom menej. Malo by byť preto v záujme štátu čo možno najviac podporovať KD a prepravu po železnici vôbec.