Návrh inštitucionálneho zabezpečenia 
koordinácie lisabonskej agendy v Slovenskej republike

I.	Základné poslanie lisabonskej agendy, konvergenčného procesu a Národného strategického referenčného rámca 2007-2013 a ich prienikové body

-	Konvergenčný proces je zameraný na splnenie maastrichtských konvergenčných kritérií potrebných na plnohodnotné členstvo v Hospodárskej a menovej únii a jeho základným cieľom je makroekonomická stabilita, udržateľný rast a primárne stabilita verejných financií. 

-	Lisabonská stratégia je orientovaná na zvyšovanie konkurencieschopnosti, ekonomiku založenú na vedomostiach, dosahovanie hospodárskeho rozvoja pri zachovaní princípov trvalej udržateľnosti v hospodárskej oblasti, oblasti ľudských zdrojov a sociálnej a environmentálnej oblasti. S konvergenčným procesom má spoločné to, že realizácia jej cieľov musí byť postavená na pevnom základe „makroekonomickej stability“. 

-	Lisabonská stratégia má na rozdiel od Konvergenčného programu aj výrazný mikroekonomický rozmer a to v podobe nástrojov a mobilizovaných subjektov z oblasti verejnej správy, hospodárskej, akademickej a sociálnej sféry, ktoré by sa mali so synergickým efektom podieľať jednak na formulácií, ako aj na plnení jej cieľov v podmienkach Slovenskej republiky. 

-	Národný strategický referenčný rámec 2007 - 2013 by sa mal primárne zamerať na rozvoj slabých stránok ekonomiky Slovenskej republiky a na znižovanie regionálnych disparít. Medzi slabé stránky Slovenskej republiky  aj z hľadiska Lisabonskej stratégie patrí nedostatočná konkurencieschopnosť slovenských malých a stredných podnikov a nízky podiel inovujúcich podnikov v priemyselnej výrobe; nepružný trh práce; nedostatočná previazanosť systému vzdelávania na reálne potreby trhu práce a v neposlednom rade zlá situácia týkajúca sa záujmu a účasti slovenských podnikov na výskume a technologickom rozvoji a nedostatočná infraštruktúra vedy a výskumu a uplatňovanie výsledkov výskumu v praxi. Je nevyhnutné, aby Národný strategický referenčný rámec obsahoval konkrétne a účinné opatrenia na zlepšenie situácie prioritne v uvedených oblastiach. Implementácia takýchto opatrení by bola primárne v kompetencii rezortov hospodárstva; práce, sociálnych vecí a rodiny a školstva.

II.	Koordinácia lisabonskej agendy v podmienkach Slovenskej republiky

Aktuálne opatrenia, ktoré sú v súčasnosti realizované:

-	Ministerstvo financií SR je v spolupráci s Úradom vlády SR zodpovedné za vypracovanie strategického rámca pre napĺňanie cieľov Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky – „Návrh stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 (Národná Lisabonská stratégia)“. Materiál „Návrh stratégie konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 (Národná Lisabonská stratégia)“ predstavuje základ politiky konkurencieschopnosti SR do roku 2010 a zároveň smerom k Európskej únii deklaráciu a silný politický záväzok plniť lisabonské ciele v podmienkach Slovenskej republiky a súčasne na národnej úrovni predstavuje strategické politické priority v oblasti rozvoja spoločnosti. 

-	V súlade so závermi rokovania Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti Európskej únie zo dňa 21. septembra 2004 je podpredseda vlády SR pre európske záležitosti a podpredseda vlády SR pre ekonomiku a minister financií zodpovedný za vypracovanie materiálu, ktorý upresní a zefektívni už existujúci inštitucionálny rámec implementácie základných strategických cieľov Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky. Predkladaný materiál „Návrh inštitucionálneho zabezpečenia koordinácie lisabonskej agendy v Slovenskej republike“ je plnením tejto úlohy.

Základné princípy inštitucionálneho zabezpečenia koordinácie lisabonskej agendy:

Agenda Lisabonskej stratégie je nadrezortného horizontálneho charakteru.Lisabonská stratégia stanovila spoločné ciele pre všetky členské štáty Európskej únie v oblastiach, ktoré sú zväčša vo výhradnej kompetencii členských štátov. Z uvedeného dôvodu je určenie spôsobov na ich dosiahnutie, ako aj určenie prípadného národného inštitucionálneho rámca taktiež plne v kompetencii jednotlivých členských štátov únie. Pri koordinovaní Lisabonskej stratégie  sa budú uplatňovať nasledovné zásady:

Na úrovni Európskej únie a na nadnárodnej úrovni:

-	Európska rada je prioritne zodpovedná za riadenie a koordináciu Lisabonskej stratégie v Európskej únii. Je pravdepodobné, že jej úloha sa od strednodobého hodnotenia Lisabonskej stratégie (marec 2005) ešte posilní a Lisabonská stratégia bude častejšie predmetom jej rokovaní. Výsledkom týchto rokovaní budú hodnotenia jednotlivých štátov, konkrétna kontrola plnenia úloh, ako aj určovanie ďalšieho smerovania lisabonskej agendy v Európskej únii. Z uvedeného dôvodu bude potrebné venovať prioritnú a zvýšenú pozornosť vypracovávaniu pozičných dokumentov Slovenskej republiky na predmetné rokovania Európskej rady.
-	Konkrétne okruhy problémov týkajúce sa lisabonskej agendy sú prerokovávané v jednotlivých sektorálnych pracovných skupinách Rady EÚ a následne v príslušnej formácii Rady ministrov. V tejto súvislosti bude potrebné, aby boli stanoviská zástupcov Slovenskej republiky pri rokovaniach/diskusiách súvisiacich s Lisabonskou stratégiou v súlade so základnými dokumentmi v tejto oblasti,  ako sú/budú pozície SR k Lisabonskej stratégii a pod. Toto má zabezpečiť existujúci koordinačný mechanizmus pre oblasť Lisabonskej stratégie, ktorého súčasťou bude aj výmena relevantných informácií subjektov, ktoré sa budú na jeho fungovaní zúčastňovať.
-	Realizácia častých stretnutí a konzultačných diskusií so zástupcami ostatných členských štátov únie/predstaviteľov Európskej komisie a iných relevantných inštitúcií s cieľom výmeny skúsenosti a získavania nových podnetov smerujúcich k lepšej realizácii lisabonských cieľov. Ide o napĺňanie tzv. „otvorenej metódy koordinácie“ (open method of coordination).

Na národnej úrovni

-	Implementácia cieľov Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky bude koordinovaná tak na politickej, ako aj expertnej úrovni, pričom z členov vlády SR budú za koordinovanie lisabonskej agendy zodpovední podpredseda vlády SR pre európske záležitosti a podpredseda vlády SR pre ekonomiku a minister financií.
-	Návrhy na strategické smerovanie lisabonskej agendy v podmienkach Slovenskej republiky bude vypracovávať podpredseda vlády SR pre ekonomiku a minister financií v spolupráci s podpredsedom vlády SR pre európske záležitosti a schvaľovať ich bude vláda SR.
-	Na expertnej úrovni budú jednotlivé ministerstvá koordinované prostredníctvom pracovnej skupiny, ktorá bola vytvorená začiatkom roku 2004 zo zástupcov relevantných rezortov pod vedením sekcie pre európske záležitosti Úradu vlády Slovenskej republiky (ďalej ako SEZ ÚV SR) a jej fungovanie sa osvedčilo.
-	Na úrovni jednotlivých ministerstiev, ktoré sa zúčastňujú prác v expertnej medzirezortnej pracovnej skupine, sú zodpovedné za výstupy/podklady jednotlivé rezortné koordinačné skupiny, prípadne pracovné skupiny pre koordináciu Lisabonskej agendy na príslušnom ministerstve; v prípade MZV SR vzhľadom na špecifické postavenie rezortu v oblasti záležitostí Európskej únie je za lisabonskú agendu zodpovedná sekcia pre európske záležitosti (SEZA), konkrétne odbor pre koordináciu sektorálnych politík EÚ.
-	Medzirezortná pracovná skupina pre Lisabonskú stratégiu je zodpovedná na akceleráciu implementácie lisabonských opatrení schválených vládou SR a na základe podkladov  príslušných rezortov za vypracovanie materiálov/pozičných dokumentov na rokovania Európskej rady venované tematike Lisabonskej stratégie.  
-	Do diskusie ohľadom Lisabonskej stratégie na oboch úrovniach bude potrebné zahrnúť aj partnerov.
-	Medzi jednotlivými zložkami koordinačného mechanizmu musia existovať dobré informačné väzby. 

Na mikroekonomickej úrovni a úrovni partnerov

-	„Vtiahnuť“ do plnenia cieľov Lisabonskej stratégie ostatných partnerov, t. j. zamestnávateľov, zamestnancov (odborové organizácie), akademickú obec a mimovládne organizácie a súčasne aj regionálne samosprávy. Na základe intenzívnych stretnutí a spolupráce/konzultácií/diskusií na rôznych úrovniach zabezpečiť spoluprácu všetkých uvedených zložiek spoločnosti vrátane štátneho sektora pri realizácii lisabonských cieľov. Takýto spôsob realizácie cieľov Lisabonskej stratégie na úrovni členských štátov únie je zakotvený aj v záveroch jarného summitu Európskej rady.

Postavenie ústredných orgánov štátnej správy  

-	Fungovanie inštitucionálneho rámca na implementáciu základných strategických cieľov Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky na mikroúrovni, (resp. na úrovni expertov) bude riadiť a koordinovať Sekcia pre európske záležitosti Úradu vlády SR  v spolupráci s Ministerstvom financií SR. 
-	Ministerstvo financií SR bude pri koordinovaní lisabonskej agendy v podmienkach SR v zmysle vyššie uvedeného v úlohe najbližšieho spolupracovníka SEZ ÚV SR. Podpredseda vlády SR pre ekonomiku a minister financií ako člen vlády SR zodpovedný za hospodársku a fiskálnu politiku vlády SR bude prostredníctvom Ministerstva financií SR zodpovedný sa sledovanie súladu smerovania implementácie Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky zo základnými princípmi a cieľmi hospodárskej politiky. Ministerstvo financií SR bude súčasne zohrávať dôležitú úlohu v oblasti financovania realizácie „národných lisabonských opatrení“ z rozpočtu verejných financií. V nasledujúcich rokoch musí byť realizácia lisabonských cieľov v podmienkach Slovenskej republiky predstavovať jednu z priorít verejných financií.
-	SEZ ÚV SR v súlade s bodom B.3 uznesenia vlády SR č. 251/2004 z 24. marca 2004 k pozícii Slovenskej republiky k lisabonskému procesu bude spolupracovať s gestorom Národného strategického referenčného rámca 2007-2013 – Ministerstvom výstavby a regionálneho rozvoja SR – a na základe tejto spolupráce bude Národný strategický rozvojový rámec obsahovať aj adresné a vhodne zadefinované opatrenia, ktorých realizácia zabezpečí akceleráciu plnenia cieľov lisabonskej agendy na mikroúrovni v oblastiach, ktoré boli jasne identifikované ako slabé stránky Slovenskej republiky. 
-	Národný strategický referenčný rámec 2007-2013 (NSRR) bude musieť byť v súlade s Konvergenčným programom a v Stratégiou rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska do roku 2010 – Národnou Lisabonskou stratégiou a opatrenia v ňom zadefinované budú musieť byť orientované aj na implementáciu cieľov v uvedených dokumentoch. Takto zadefinovaná úloha Národného strategického referenčného rámca 2007-2013 je plne v súlade s materiálom „Návrh harmonogramu spracovania Národného rozvojového plánu na programovacie obdobie 2007 – 2013“, ktorý vláda SR schválila dňa 19. mája 2004 uznesením č. 465/2004. V materiáli sa uvádza: „Dôležitými podkladmi pri vypracovaní NRP II  bude Konvergenčný program  zameraný na definíciu cieľov, stredno- až dlhodobých zámerov hospodárskej politiky SR s dôrazom na fiškálnu konsolidáciu v horizonte do roku 2010, Cardiffská správa a Lisabonská stratégia“.
-	Z vyššie uvedeného je zrejmý vzťah medzi Lisabonskou agendou a NSRR. NSRR je jedným z nástrojov realizácie a poskytovania finančných zdrojov na plnenie cieľov Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky. NSRR nie je a ani nemôže byť jediným nástrojom financujúcim oblasť Lisabonskej stratégie. Ako je veľmi správne uvedené vo vyššie uvedenom materiáli MVRR SR, NSRR je dokument zameraný na realizáciu štrukturálnej a regionálnej politiky SR. Oblasť Lisabonskej stratégie je prioritne zameraná na oblasť konkurencieschopnosti a podpory tých najlepších (princíp excelentnosti), čo je priamo v rozpore so zásadami štrukturálnej a regionálnej politiky, ktorej cieľom je konvergencia a znižovanie disparít medzi regiónmi. Okrem NSRR bude na realizáciu cieľov Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky vytvorený celý súbor inštitucionálnych a finančných nástrojov, ktoré budú v rovnocennom postavení s NSRR a v oblasti účinkov sa budú synergicky dopĺňať. Z hľadiska inštitucionálneho rámca bude vytvorená séria akčných plánov pre prioritné oblasti Lisabonskej stratégie v podmienkach SR. Z hľadiska financovania pôjde o  zdroje štátneho rozpočtu nenaviazané na oblasť štrukturálnych fondov; využívanie komunitárnych programov ES primárne určených na implementáciu Lisabonskej stratégie; zdrojov zo súkromného sektora v oblasti vedy, výskumu a inovácií a zdrojov zahraničných finančných inštitúcií (napr. Svetová banka, EIB a pod), pričom tieto finančné zdroje nebudú mať priamu väzbu na NSRR, ale budú pôsobiť synergicky. 

III.	Určenie inštitucionálneho zabezpečenia koordinácie lisabonskej agendy v podmienkach Slovenskej republiky

Zodpovednosť podpredsedu vlády SR a ministra financií

Podpredseda vlády pre ekonomiku a minister financií je v spolupráci s podpredsedom vlády pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny zodpovedný za strategické smerovanie a identifikáciu opatrení zameraných na napĺňanie vytýčených lisabonských cieľov v podmienkach SR a na úrovni EÚ.

Všetky zásadné materiály strategického významu v rámci lisabonskej agendy budú prerokovávané na Porade ekonomických ministrov a v prípade potreby aj na Ministerskej rade vlády SR pre záležitosti EÚ.

Zodpovednosť podpredsedu vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva a menšiny

Zodpovednosť podpredsedu vlády SR pre európske záležitosti v spolupráci s podpredsedom vlády SR pre ekonomiku bude v oblasti koordinácie a monitorovania stratégie a s ňou súvisiacich akčných plánov. Výkonným nástrojom na zabezpečenie tejto úlohy bude medzirezortná pracovná skupina pre Lisabonskú stratégiu, ktorá bude fungovať na základe nasledovných zásad:

-	základnou úlohou pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu je  zabezpečovanie akcelerácie realizácie prioritných cieľov/opatrení v oblasti Lisabonskej stratégie v podmienkach SR a príslušných akčných plánov, ktoré schváli vláda SR a vypracovávanie relevantných materiálov buď pre potreby vlády SR, NR SR, zasadnutí Európskej rady venovaných Lisabonskej stratégii, alebo pre potreby komunikácie s EK, prípadne inými medzinárodnými inštitúciami;
-	monitoring a systémová koordinácia komunitárnych programov so špeciálnym dôrazom na komunitárne programy previazané na plnenie cieľov Lisabonskej stratégie, ktoré budú v rámci finančnej perspektívy na roky 2007 – 2013 alokované vo výdavkovej hlave 1a.);
-	za plnenie lisabonských cieľov a opatrení v podmienkach SR na úrovni jednotlivých rezortov sú zodpovedné príslušné rezortné koordinačné skupiny, na základe výstupov ktorých potom rezorty v rámci svojich kompetencií komunikujú s inštitúciami EÚ, ako aj domácimi subjektami v súlade s prioritnými zámermi schválenými vládou SR ; súčasne je potrebné uviesť, že je plne v kompetencii príslušného rezortu, akým spôsobom sa bude v rámci svojich štruktúr venovať lisabonskej agende – nemusia to byť len výlučne rezortné koordinačné skupiny, môže ísť prípadne aj o interné pracovné skupiny pre koordináciu Lisabonskej agendy na príslušnom ministerstve; v prípade MZV SR vzhľadom na špecifické postavenie rezortu v oblasti záležitostí Európskej únie je za lisabonskú agendu zodpovedná SEZA, konkrétne odbor pre koordináciu sektorálnych politík EÚ); 
-	pracovná skupina bude z organizačného hľadiska riadená SEZ ÚV SR, pričom bude existovať v dvoch podobách – základnej a rozšírenej, pričom základné úlohy oboch podôb pracovnej skupiny budú rovnaké; 
-	v základnej verzii medzirezortnej pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu budú zástupcovia rezortov, ktoré majú priamo v kompetencii niektorú zo 6 prioritných oblastí Lisabonskej stratégie; členmi rozšírenej verzie pracovnej skupiny budú zástupcovia rezortov, ktorých sa týka problematika štrukturálnych reforiem, ako základnej zložky Lisabonskej stratégie, pričom na rokovania budú pozývané podľa potreby vzhľadom na predmet rokovania (ako konkrétny príklad uvádzame, že rozšírená podoba medzirezortnej pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu bola využitá v mesiacoch júl – september 2004 pri vypracovávaní pracovnej verzie Cardiffskej správy);
-	vzhľadom na potrebu zvýšenia povedomia o problematike Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky budú o aktuálnom dianí/výsledkoch rokovaní medzirezortnej pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu informovaní všetci jej členovia (t. j. nielen členovia základnej podoby pracovnej skupiny);
-	členmi základnej „verzie“ pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu budú aj naďalej nasledovné rezorty: Úrad vlády SR, Ministerstvo financií SR, Ministerstvo zahraničných vecí SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR a Ministerstvo pôdohospodárstva SR;
-	členmi rozšírenej „verzie“ pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu budú okrem vyššie uvedených rezortov aj nasledovné rezorty: Ministerstvo vnútra SR, Národná banka Slovenska, Protimonopolný úrad SR, Štatistický úrad SR, Úrad pre štátnu službu, Úrad pre geodéziu, kartografiu a skúšobníctvo SR a Úrad pre verejné obstarávanie. V prípade prejaveného záujmu ostatných ministerstiev a ústredných orgánov štátnej správy  sa členmi rozšírenej verzie pracovnej skupiny môže stať aj ich zástupcovia;
-	o výstupoch medzirezortnej pracovnej skupiny pre Lisabonskú stratégiu bude informovaná aj Národná rada SR.

Všetky materiály zásadného významu pre Lisabonskú stratégiu budú prerokovávané Ministerskou radou vlády SR pre záležitosti EÚ a v prípade potreby na Porade ekonomických ministrov.  

Zodpovednosť relevantných ministerstiev

Osobitná pozornosť pri tvorbe a implementácii Lisabonskej stratégie v podmienkach Slovenskej republiky bude venovaná nasledovným 4 prioritným oblastiam:

1. Vzdelávanie a zamestnanosť:
minister práce, sociálnych vecí a rodiny a 
minister školstva
splnomocnenec vlády SR pre informatizáciu spoločnosti

2. Informačná spoločnosť
splnomocnenec vlády SR pre informatizáciu spoločnosti

3. Veda, výskum a inovácie
minister školstva
v spolupráci s ministrom hospodárstva
a v spolupráci s ministrom financií 

4. Podnikateľské prostredie:
minister hospodárstva
v spolupráci s ministrom spravodlivosti
a v spolupráci s ministrom financií 

Partnerstvo v podmienkach SR

Lisabonská stratégia v podmienkach Slovenskej republiky a s ňou súvisiace problémové okruhy a úlohy sa týkajú celej spoločnosti. Z uvedeného dôvodu bude potrebné vyvolať s príslušnými subjektmi trvalú odbornú diskusiu na túto tému, ktorá bude mať jednak národný a jednak európsky rozmer. Nízka informovanosť a záujem odbornej verejnosti o Lisabonskú stratégiu je problémom v celej Európskej únii.  

Súčasne bude potrebné zabezpečiť, aby boli tieto subjekty zapojené aj do formulácie a plnenia jednotlivých opatrení súvisiacich s Lisabonskou stratégiou na celonárodnej ale najmä regionálnej/lokálnej úrovni vo forme odporúčaní. 

Ako perspektívni partneri boli identifikovaní:
-	Slovenská rektorská konferencia a Rada vysokých škôl, ako predstavitelia akademickej obce,
-	jednotlivé samosprávne kraje ako predstavitelia regionálnej úrovne verejnej správy,
-	Konfederácia odborových zväzov SR ako zástupca zamestnancov,
-	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení SR ako zástupca zamestnávateľov a podnikateľského sektora,
-	Republiková únia zamestnávateľov ako zástupca zamestnávateľov a podnikateľského sektora,
-	Slovenská akadémia vied ako predstaviteľ vedeckej sféry,
-	zástupcovia mimovládnych organizácií, ktorí budú určení prostredníctvom Rady vlády SR pre mimovládne neziskové organizácie.

Poznámka: Vyššie uvedený zoznam nie je vyčerpávajúci a účasť na implementácii lisabonskej agendy v podmienkach Slovenskej republiky je otvorená aj pre ďalšie konkrétne subjekty, ktoré o to prejavia záujem.

V tejto súvislosti odporúčame, aby si aj príslušné subjekty vytvorili kontaktné body pre Lisabonskú stratégiu. Podpredseda vlády SR pre európske záležitosti, ľudské práva menšiny osloví vedúcich predstaviteľov vyššie uvedených subjektov s ponukou o začiatok diskusie o Lisabonskej stratégii. 

V prípade úspešného štartu diskusie s uvedenými subjektami SEZ ÚV SR bude zabezpečovať obojstranný informačný tok týkajúci sa aktuálnej situácie a výstupov tak z ústrednej štátnej správy smerom k vyššie uvedeným subjektom, ako aj z vyššie uvedených subjektov smerom do ústrednej štátnej správy. SEZ UV SR bude taktiež zabezpečovať priebeh diskusie po organizačnej a obsahovej stránke, ktorá sa týka horizontálnych aspektov Lisabonskej stratégie. Súčasne jednotlivé rezorty, ktoré majú kompetencie súvisiace s Lisabonskou stratégiou, budú komunikovať s príslušnými partnermi aj v rámci vlastnej kompetencie (napr. Ministerstvo školstva SR – Slovenská akadémia vied, akademická a výskumná obec; Ministerstvo hospodárstva SR – podnikateľská obec). Aj zo záverov jarného summitu Európskej rady v roku 2004 vyplýva, že je nevyhnutné pri realizácii Lisabonskej stratégie v jednotlivých členských štátoch viesť aktívny dialóg na všetkých úrovniach so sociálnymi partnermi a tretím sektorom. 

Súčasne sa na pôde Ministerskej rady vlády SR pre záležitosti Európskej únie bude môcť v prípade potreby prediskutovať problematika Lisabonskej stratégie za účasti vedúcich predstaviteľov vyššie uvedených subjektov.