Author: MK SR

Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Ministerstvo vnútra SR

1.	K názvu zákona: V názve i v texte zákona odporúčame slová “kultúrny predmet” nahradiť slovami “predmet kultúrnej hodnoty”. 

2.	K § 1: Žiadame rozšíriť predmet zákona aj na ďalšie štáty, t.j. upraviť text ustanovenia takto: “...na územie iného štátu alebo z územia iného štátu...”. V nadväznosti na túto úpravu žiadame upraviť aj ďalší text návrhu.
Upozorňujeme, že Slovenská republika je členským štátom Dohovoru OSN o opatreniach na zákaz a zamedzenie nedovoleného dovozu, vývozu a prevodu vlastníctva kultúrnych statkov (vyhláška č. 15/1980 Zb.) z roku 1970, z ktorého jej vyplýva záväzok zabraňovať takýmto dovozom, vývozom a prevodom vlastníctva, zaviesť vývozné povolenie a podnikať potrebné  kroky na nájdenie a navrátenie kultúrnych statkov na základe žiadosti iného štátu. Obmedzenie zákona len na členské štáty Európskej únie je neodôvodnené a zákon tak nenapĺňa voči iným štátom citované záväzky. V tejto súvislosti dávame do pozornosť vládny návrh zákona o archívoch a registratúrach, ktorý tieto otázky upravuje vo vzťahu ku všetkým štátom.
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

3.	K § 2 ods. 1: V predvetí odseku 1 žiadame slová “národného kultúrneho pokladu” nahradiť slovami “kultúrneho dedičstva”. Pojem “kultúrne dedičstvo”, ktorý vymedzuje čl. 2 Deklarácie Národnej rady Slovenskej republiky o ochrane kultúrneho dedičstva, má rovnaký obsah ako v smernici Európskej únie používaný “národný kultúrny poklad”. Pojem “kultúrne dedičstvo” uvádza Ústava Slovenskej republiky, aj osobitné zákony a  podľa čl. 4 ods. 2 legislatívnych pravidiel je povinnosťou dodržiavať jednotnú terminológiu právneho poriadku.
V odseku 1 písm. b) k pojmu “verejná zbierka v múzeu” upozorňujeme, že platné právne predpisy takýto pojem neuvádzajú. Podľa čl. 4 ods. 2 štvrtá veta legislatívnych pravidiel vlády je potrebné nový pojem definovať. Taktiež podľa čl. 1 bod 1 smernice č. 93/7 musia byť verejné zbierky definované v právnych predpisoch.
V odseku 1 písm. c) odporúčame z dôvodu nadväznosti textu na predvetie túto úpravu: “c) je vo vlastníctve cirkvi alebo náboženskej spoločnosti”.

4.	K § 3 ods. 1: Z ustanovenia je potrebné vypustiť text “podľa § 2 odseku 2 písm. a) až e)” a “podľa § 2 odseku 2 písm. f)” (to isté aj v § 9 ods. 1). Súčasne žiadame vypustiť legislatívnu skratku “(ďalej len “ministerstvo vnútra”)”, a to aj v ďalšom texte návrhu. Pôsobnosť ministerstva vnútra v návratnom konaní týkajúcom sa archívnych dokumentov upravuje zákon o archívoch a registratúrach, ktorý bol ako vládny návrh už predložený Národnej rade Slovenskej republiky. Z tohto dôvodu je potrebné v zákone ustanoviť, že konanie o vrátenie archívnych dokumentov upravuje osobitný predpis s odkazom na zákon o archívoch a registratúrach, ktorý bude s najväčšou pravdepodobnosťou prijatý skôr. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú.

neakceptované, pretože
1 pojem “kultúrna hodnota” má širší obsah, kultúrnu hodnotu má napr. aj kultúrne podujatie v PKO

2 Názov smernice 93/7/EHS z 15. marca 1993 znie: “o vrátení kultúrnych predmetov” ide o povinnú transpozíciu to znamená, že uvedené ustanovenia sa musia transponovať do návrhu zákona v o svojej podstate.  

neakceptované, pretože predmetom úpravy smernice č. 93/7/EHS je problematika navrátenia kultúrnych predmetov výlučne medzi členskými štátmi Európskej únie, ktoré tvoria osobitný colná priestor. Ide o povinnú transpozíciu vrátane čl. 1 smernice. Okrem toho Slovenská republika nenapĺňa voči iným štátom citované záväzky v oblasti návratného konania. 

akceptované

akceptované

akceptované

Ministerstvo spravodlivosti SR

Navrhujeme vypustiť § 8 pre jeho duplicitu s právami účastníka konania vyplývajúcimi z ustanovení Občianskeho súdneho poriadku. Ustanovenie odseku 1 vymedzuje neprípustným spôsobom účastníka občianskeho súdneho konania, keďže za procesne legitimovaného považuje iba ústredný orgán žiadajúceho štátu. Tento pojem zároveň nie je v návrhu zákona definovaný. Spôsobilosť konať za žiadajúci štát však vyplýva z právnych predpisov žiadajúceho štátu. V prípade ak v žiadajúcom štáte bude procesne legitimovaný iný ako ústredný orgán, žiadajúceho štátu bolo by  mu zabránené v uplatnení práva podľa tohto zákona. 
Zároveň v odseku 2 návrh nepriamo novelizuje ustanovenie § 79 ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku.

akceptované

Ministerstvo financií SR

Upozorňujeme, že predkladateľ návrhu zákona neuviedol vyčíslenie dôsledkov na štátny rozpočet, ani ich nešpecifikoval  v doložke  finančných a ekonomických vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, a tým nesplnil  požiadavku § 51 zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. Podľa predkladacej správy návrh zákona bude mať vplyv na verejné financie, ktorý sa nedá v súčasnosti vyčísliť. Zvýšené výdavky s navrátením nezákonne vyvezených kultúrnych predmetov sa predpokladajú za preklady príslušných materiálov, poštovné, cestovné, výdavky súvisiace s navrátením kultúrneho predmetu a najmä výdavky v súvislosti so súdnym konaním. v doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť sa orientačne odhadujú náklady na jedno návratné konanie cca 250 tis. SK z rozpočtovej kapitoly Ministerstva vnútra SR alebo Ministerstva kultúry SR.

Upozorňujeme, že výdavky súvisiace s výkonom predmetnej činnosti si môžu uplatniť dotknuté rozpočtové kapitoly pri zostavovaní návrhu rozpočtu kapitoly na príslušný rok. tieto budú zohľadnené len v rámci zdrojových možností štátneho rozpočtu. 

V piatej časti návrhu zákona odporúčame doplniť ustanovenie určujúce plynutie pokút do príjmov štátneho rozpočtu.

akceptované

Účinnosť zákona sa navrhuje odložiť ku dňu nadobudnutia platnosti zmluvy o pridružení Slovenskej republiky k európskym spoločenstvám a k Európskej únii, po nadobudnutí činnosti zákona sa bude problematika nákladov riešiť v rámci schváleného limitu výdavkov rozpočtovej kapitoly MK SR

Úrad vlády SR – Sekcia Inštitút pre aproximáciu práva

V písmene a) treba uviesť čl. 30 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva amsterdamského znenia, nie čl. 36 a ďalšie správne určené právne akty ES spolu s uvedením ich stručnej charakteristiky a uvedením, kde sa nachádza preklad sekundárnych právnych aktov ES a akým stupňom revízie prešli uvedené právne akty ES( napr. Preklad smernice Rady 96/100/EHS existuje/neexistuje a nachádza sa v Centrálnej prekladateľskej jednotke ÚV SR (ďalej len “CPJ”)  / na ministerstve kultúry SR (pozn. tzv. rezortný preklad). Preklad prešiel/ neprešiel revíziou CPJ. (pozn. pozri zmeny vysvetliviek k tabuľkám zhody, podľa ktorých v tabuľke zhody je možné používať iba autorizované preklady, t. j. iba preklady, ktoré prešli všetkými stupňami revízie CPJ). Vzhľadom k tomu, že preklad smernice 96/100/EHS, a ani preklad smernice 93/7/EHS sa nenachádza v CPJ treba ho zaslať v elektronickej forme. Túto pripomienku uplatňujeme ako zásadnú. 
Bod (5) doložky zlučiteľnosti treba z formálneho hľadiska rozčleniť na písmená a), b), c) a d).
V bode (6) treba uviesť náležitosti uvedené v tabuľkovej časti tzv. gestorstva smerníc (pozn. tzv. gestorstvo smerníc bolo schválené uznesením vlády SR č. 962/2001 z 10. októbra 2001). Pri tomto návrhu zákona treba tieto náležitosti premietnuť konkrétne pri smernici 2001/38/ES, nakoľko gestorstvo k tejto smernici vyplynulo pre MK SR. Pripomienky k doložke zlučiteľnosti uplatňujeme ako zásadné.

akceptované