Príloha č. I

Informácia z materiálov Európskej komisie a ministerských rád ECOFIN pripravených pre októbrový a decembrový summit EÚ - problematika ekonomického rastu 

Európsky akčný program pre rast 

•	Strategický rámec
Iniciatíva rastu je nevyhnutná pre dosiahnutie cieľov Lisabonskej stratégie na zlepšenie konkurencieschopnosti, zvýšenie rastového potenciálu prostredníctvom zvýšených investícií do fyzického a ľudského kapitálu, realizovanie hospodárskych reforiem vedúcich k zvýšeniu zamestnanosti, dobré fungovanie kapitálových trhov  a trhov práce.

•	Výber investícií
Iniciatíva pre rast sa zaoberá investíciami v dvoch oblastiach :
•	v oblasti trans-európskych sietí (TENs), doprave, telekomunikáciách, energetike
•	v inováciách, výskume a vývoji

Európska komisia (EK) v spolupráci s EIB navrhla „quick-start program“ pre projekty spĺňajúce nasledovné kritériá: vysoký stupeň návratnosti, cezhraničnú dimenziu, dopad na rast a inovácie v rozšírenej EÚ a  priaznivé vplyvy na životné prostredie. 
Je potrebné zlepšiť financovanie inovácií v podnikoch a pre nových podnikateľov.  Pri výbere projektov je dôležité sústrediť sa na zakladanie  a rozvoj  podnikov, ktoré sa zaoberajú inováciami, aby mohli plne ťažiť z úsilia Únie podporovať výskum a vývoj, podporovať rozvoj ľudského kapitálu, jeho zručností a  celoživotné vzdelávanie odrážajúce potreby modernej ekonomiky, čo napomôže mobilizácii hospodárskych a finančných kapacít,  ako aj zdrojov zo súkromného sektora. Európska investičná banka (EIB) a Európsky investičný fond (EIF) by mali sústrediť pozornosť na  podporu financovania malých a stredných podnikov, začínajúcich podnikateľov, high-tech firiem a mikro-podnikov.

•	Špecifické oblasti Iniciatívy
Iniciatíva pre rast spočíva na spolupráci členských štátov, EK a EIB s cieľom implementovať „quick-start program“.

a/ Príspevok EIB

Projekty trans-európskych sietí (TENs)
•	vyčlení pre obdobie 2003 – 2010 pôžičkový fond do výšky 50 mld. euro
•	zvýši škálu finančných nástrojov  pre súkromný sektor na financovanie TENs
•	dlhodobé pôžičky EIB s návratnosťou do 35 rokov
•	záruky EIB pre investície  v procese výstavby

Inovácie, výskum a vývoj
•	v rámci EIB  iniciatívy  o inováciách do r. 2010 pripraviť k dispozícii  40 mld. euro  (aby  celková suma pre obdobie 2000 – 2010 dosiahla 50 mld. euro)
•	vytvoriť nové finančné zabezpečenia EIB, ktoré by napomáhali rozvoju trhu, novým technológiám, výskumu a pod., tieto finančné prostriedky by umožňovali predĺžiť dobu návratnosti
•	podporiť kapitál s ručením pre inovácie MSP cez EIF (Európsky investičný fond) prostredníctvom dodatočných 500 mil. euro,  ktoré by poskytla EIB zo zisku z operácií s ručeným kapitálom

Pre obidve oblasti Iniciatívy vyčleniť ďalších 250 mil. euro  pre bankové štrukturálne finančné prostriedky (do výšky 2,5 mld. euro)  na nové projekty, garancie, strednodobé financie, splátky dlhov.

Emisie cenných papierov

EIB a EK boli poverené vypracovať nástroje zacielené na súkromný finančný kapitál, hlavne v oblasti emisie cenných papierov  týkajúcich  sa aktív, ako aj preskúmať, ktoré aktíva môžu byť použité na tieto účely. EIB navrhuje, v spolupráci s najdôležitejšími inštitúciami v Európe, zvýšiť finančné toky pre vhodné infraštrukturálne projekty. Naráža však pri tom na rôzne prekážky zo strany členských štátov.  Banka je preto pripravená vytvoriť a riadiť špecifický ko-finančný mechanizmus – „Dôveryhodne zabezpečené emisie“, ktoré prilákajú verejné a súkromné investície, ako aj dodatočný súkromný kapitál prostredníctvom emisie cenných papierov aktív v infraštruktúre.  Tento ko-finančný mechanizmus bude využívať EIB. Každá krajina si môže vytvoriť obdobný mechanizmus.

Finančný rámec

Udržať rating na úrovni AAA pre EIB je najvyššou prioritou, a preto sa budú využívať iba najlepšie bankové praktiky pre výber projektov pri dôveryhodnej kvalite a dôslednej akumulácii pôžičkového portfólia.
Berúc do úvahy vplyv Iniciatívy na kapitál banky, EIB sa domnieva, že predpokladané finančné obnosy uvádzané v Iniciatíve (50 mld. euro pre TENs a 40 mld. euro bod i2i) sú konzistentné so súčasným bankovým viacročným plánom z roku 2002, ktorý nepredpokladá  žiadne navýšenie kapitálu do roku 2008. Uvádzané sumy banka pokladá za kompatibilné so svojou schopnosťou financovať z vlastných zdrojov budúce navýšenie kapitálu. Rada sa domnieva, že rozhodnutie o nenavyšovaní kapitálu do roku 2008, okrem dopadov z rozšírenia EÚ,  a ubezpečenie, že Iniciatíva neovplyvní akumuláciu bankových rezerv, je potrebné plne rešpektovať.  Je možné získať dodatočné finančné prostriedky, v prípade, ak sa uskutoční bankou navrhovaná štatutárna revízia a uskutočnia sa zmeny v štatúte. To by umožnilo mať k dispozícii ďalšie finančné zdroje vo výške 70 mld. euro,  pre obdobie od ratifikácie zmien v štatúte do roku 2008. Neovplyvnilo by to potrebu navýšiť kapitál.

b/ Príspevok EÚ

EK sa zameriava na zníženie nefinančných bariér, ktoré by umožnili ľahšiu implementáciu projektu. EK, rešpektujúc súčasnú finančnú perspektívu, presmeruje výdavky na rast, týkajúce sa podpory investícií do fyzického a ľudského kapitálu a vedomostí. Na zreteli to bude mať i pri prehodnocovaní alokácií rezerv pre štrukturálne fondy v roku 2004. Možné dopady na rozpočet EÚ zo štrukturálnych fondov, rozpočtovej línie TENs, šiesteho rámcového programu, budú brané do úvahy pri novej finančnej perspektíve. 
EK preskúma možnosti zaviesť garančný nástroj špecifickej komunitárnej dlhovej  služby, ktorý by pokryl možné post- výstavbové riziká TENs projektov.
Rada zastáva názor, že metódy spolupráce medzi financovaním z EIB, štrukturálnymi fondmi, TENs rozpočtom a šiestym rámcovým programom, majú byť zintenzívnené.  Viedlo by to k zlepšeniu financovania, lepšej výmene informácií o prioritných projektoch, ako aj ko-financovaní a kombinovaní pôžičiek s grantmi.

c/ Národné príspevky

Členské štáty boli vyzvané eliminovať technické, právne a administratívne prekážky pre TENS projekty, hlavne v cezhraničnej oblasti.  Iniciatíva vyžaduje finančnú participáciu z národných rozpočtov. Výdavky na fyzický a ľudský kapitál by mali byť pokrývané z reštrukturalizácie a nie zo zvyšovania verejnej spotreby,  a majú byť v súlade s Paktom stability a rastu.
S cieľom zistiť priamy dopad na národné rozpočty, dôležité je presne identifikovať vplyv verejno-súkromného partnerstva pri týchto projektoch na vládne aktíva. Task force z Eurostatu podrobne skúma účtovné schémy PPP a pripravuje rukoväť v rámci ESA 95 ohľadne deficitu a dlhu, pre vyhodnotenie podielu na riziku medzi súkromným a verejným sektorom, s cieľom zabezpečiť transparentnosť, vrátane vládnych garancií v národných účtoch a emisiách cenných papierov. Hlavné princípy sú obsiahnuté v prílohe.
S cieľom zvýšiť rast a rastový potenciál ER vyzvala členské štáty spracovať implementáciu na národnej úrovni, a o tejto skutočnosti informovať  jarný  summit 2004. ECOFIN pripraví pre jarný summit informáciu o pokroku a zlepšení kvality verejných výdavkov.

d/  Účasť súkromného sektora

Získanie súkromných finančných zdrojov je pre projekty kľúčové. Súkromný a verejný sektor by sa mali zodpovedajúco deliť o riziko.  EK v júni 2004 zverejní Zelené listy  týkajúce sa regulácií PPP (public-private-partnership), so zreteľom  na zlepšenie štrukturálnych a regulačných environmentálnych podmienok účasti súkromného kapitálu v PPP, TENs a na inováciách, výskume a vývoji. Potrebné právne návrhy budú vypracované do konca roka 2004.
EK spolu s Medzinárodným výborom účtovných štandardov (ISAB) preverí špeciálne finančné aspekty účtovných vplyvov na infraštrukturálne projekty, pri zabezpečenej návratnosti.

e/ Vyhodnotenie

Rada vyzýva EK a Banku vykonať strednodobé vyhodnotenie Iniciatívy na báze Lisabonskej stratégie v roku 2007. 

Dodatok

Komisia  v roku 2002 ustanovila Task force v spolupráci s expertmi z národných štatistických orgánov členských štátov, pristupujúcich krajín, ECB, EIB, s cieľom vyjasniť štatistické zaobchádzanie a vypracovať  technickú rukoväť pre právne aspekty vlastníctva PPP (public-private-partnership). Výsledkom práce sú nasledovné kľúčové princípy:
•	rozlišujú sa dva druhy PPP
•	PPP aktívum nemá byť klasifikované ako štátne aktívum, vtedy keď iný, ako verejný partner prevezme riziko
•	ak je PPP aktívum pokladané za štátne aktívum, kapitálové výdavky budú zaznamenané  ako vládne výdaje s negatívnym vplyvom na vládny deficit/prebytok
•	ak je PPP aktívum pokladané za nie štátne aktívum, tak  kapitálové výdavky nemajú vplyv na vládny deficit/prebytok

Task force svoju správu v januári 2004 predloží výboru pre monetárne, finančné a platobné štatistiky.  Záverečné rozhodnutie bude prijaté do obdobia  notifikácie oficiálneho dlhu a deficitu, najneskôr do 1. marca 2004.

Prepojenie vnútorného trhu: Transeurópske siete

Európska komisia (EK) prijala 1.10.2003 návrh revízie Rozhodnutia č. 1692/96/EC o pravidlách pre rozvoj transeurópskych dopravných sietí (TEN-T), ktorý zohľadňoval Správu bývalého komisára pre dopravu Karla Van Mierta prijatou v júni 2003 Skupinou na vysokej úrovni zloženej zo zástupcov členských a pristupujúcich krajín. Návrh reviduje prílohu č. III uvedeného Rozhodnutia, ktorá obsahuje zoznam prioritných dopravných projektov. 
Okrem toho návrh zároveň:
•	mení prioritu v rámci TEN-T v prospech 29 projektov, ktoré predstavujú projekty „Európskeho záujmu“, pričom celková dopravná sieť TEN-T (okrem spomenutej prílohy   č. III) má skôr doplnkový charakter;
•	uprednostňuje prioritné projekty pri financovaní v rámci programov ISPA, Kohézneho fondu, štrukturálnych fondov a  rozpočtu TEN s cieľom sústredenia všetkých zdrojov EÚ do týchto projektov;
•	definuje novú koncepciu „morských diaľnic“ (Motorways of the Sea);
•	navrhuje novú funkciu „Európskeho koordinátora“, ktorého úlohou bude koordinácia cezhraničných projektov medzi členskými štátmi;
•	celkové náklady na budovanie uvedených dopravných projektov sú približne 220 mld. eur, pri celkovom objeme rozpočtu TEN 4,2 mld. eur na roky 2000 - 2006;
•	na podporu budovania týchto projektov predkladá EK zároveň návrh novely Nariadenia     č. 2236/95 o všeobecných pravidlách pre prideľovanie finančnej pomoci v rámci TEN, ktorý zvyšuje spolufinancovanie zo súčasných 10% na 20% pre cezhraničné a prioritné projekty.

EIB podporuje financovanie projektov v rámci transeurópskej dopravnej siete, ktoré sú významné z hľadiska potenciálu rastu EÚ. EIB predstavuje hlavný zdroj financovania TENs. Je zahrnutá v rámci 12 zo 14 Essenských prioritných projektov, ako aj vo väčšine veľkých dopravných projektoch prispievajúcich k implementácii transeurópskej dopravnej siete. Za uplynulú dekádu boli schválené pôžičky vo výške 50 mld. EUR pre projekty transeurópskej dopravnej siete v rámci EÚ a 10 mld. EUR v rámci kandidátskych krajín. Na obdobie do roku 2010 EIB predpokladá poskytnúť pôžičky vo výške 50 mld. EUR v rámci podpory TENs. 
Hlavnými nástrojmi a finančnými zdrojmi podpory rozvoja TENs, ktoré EIB použije patrí rozvoj hlavných piatich „Building Blocks“: dlhodobé pôžičky, vytvorenie záručného systému pre TENs, rozvoj „Structured Finance Facility“ (SFF), „securitisation“ v oblasti infraštruktúry, inštitucionálna úloha EIB a spolupráca s verejnými orgánmi a finančnými inštitúciami (koordinované použitie finančných zdrojov EIB a EÚ hlavne v pristupujúcich krajinách). 
Vzhľadom na nároky projektov na štátny rozpočet je potrebné zapojiť aj súkromný sektor v rámci projektov spolupráce súkromného a verejného sektora (public-private-partnership). V SR zatiaľ nie je táto forma financovania legislatívne upravená hlavne pokiaľ ide o práva koncesionárov a poplatky za použitie infraštruktúry. Vláda SR sa vo svojom Programovom vyhlásení zaviazala s cieľom urýchlenia tempa a efektívnosti výstavby diaľnic, že navrhne mechanizmus a podmienky vstupu neverejných zdrojov a investícií do tohto procesu súťažným transparentným spôsobom. 
V rozšírenej EÚ navrhované dopravné siete si vyžiadajú do roku 2020 investície okolo 220 mld. eur. EK očakáva, že z tejto sumy sa 80 mld. EUR investuje už do roku 2006. Asi 20 %, čiže zhruba 44 mld. EUR, by podľa EK mohol poskytnúť súkromný sektor, zvyšok budú financovať národné rozpočty a spoločný rozpočet EÚ. Európska komisia vytvorila v roku 2001 „High Level Group“ zástupcov členských krajín, aby preskúmali a odporučili Komisii stratégiu pre rozvoj prioritných projektov TENs do roku 2020, ktoré by boli založené na návrhoch členských a pristupujúcich štátov. Záverom tejto správy „Van Miert Group Report“ je podpora ambiciózneho rozvojového programu pre transeurópske siete v dlhodobom horizonte 2020/2030 s predpokladanými nákladmi 600 mld. EUR. 

Inovácie, výskum a vývoj 

Skupina EIB sa významne podieľa aj na financovaní inovácií, výskumu a vývoja. Prostredníctvom svojej iniciatívy Innovation 2010(i2i) EIB predpokladá na obdobie 2003-2010 pôžičky v rámci i2i vo výške 40 mld. EUR.  Kofinancovanie zdrojov EIB a iných zdrojov financovania je bežným modelom väčšiny pôžičiek EIB, vrátane kofinancovania medzi pôžičkami EIB a grantmi EÚ.
Skupina EIB disponuje širokou škálou nástrojov určených na spolufinancovanie rôznych typov výskumných a inovačných projektov v rámci Európy, čo jej umožňuje podporiť investície v hlavných oblastiach RDI, ako v súkromnom tak aj vo verejnom sektore. 
V súčasnosti sa operácie EIB sústreďujú do nasledovných oblastí: vedecké parky a inkubátory, informačné a telekomunikačné technológie, oblasť vzdelávania atď. Na podporu nových často medzinárodných aktivít RDI, napríklad: podpora výskumných programov podporovaných Komisiou v rámci 6. Rámcového programu, projekty Eureka, EIB spolupracuje s ďalšími organizáciami. EIB neustále rozvíja svoje pôžičkové nástroje, aby vyšla v ústrety prijímateľovi pôžičky ako sú skupinové pôžičky, rámcové pôžičky.
Finančné produkty Európskeho investičného fondu (EIF) uspokojujú špecifické potreby malých a stredných podnikov a pokrývajú 2 typy finančných nástrojov: rizikový kapitál a záruky na portfólia pôžičiek bánk pre malé a stredné podniky. Oba nástroje dopĺňajú celkové pôžičky poskytované EIB.