N Á V R H

UZNESENIE VLÁDY SLOVENSKEJ  REPUBLIKY

č. ....
     	z ..... 2008

k  Správe o vývoji spotrebiteľských cien v súvislosti s prípravou
 na zavedenie eura o opatreniach na zabránenie ich neodôvodneného rastu v období pred a po zavedení eura

Číslo materiálu:	
Predkladateľ: 		minister financií SR
_____________________________________________________________________

Vláda SR

A.	schvaľuje

A.1.  Správu o vývoji spotrebiteľských cien v súvislosti s prípravou na zavedenie eura         o opatreniach na zabránenie ich neodôvodneného rastu v období pred a po zavedení eura

Mesačná správa o vývoji inflácie za júl 2008
	
Cieľ a štruktúra cenovej správy

Správa o inflácii je súčasťou súboru opatrení a nástrojov, ktoré vláda SR používa na zabránenie neodôvodnenému nárastu cien v súvislosti so zavedením meny euro. Cieľom materiálu je na mesačnej báze posúdiť vývoj spotrebiteľských cien na Slovensku a vyvodiť záver, či je inflácia v súlade s normálnym ekonomickým vývojom alebo či nastáva problém nadmerného rastu cien. Cieľom je teda na základe analýzy identifikovať prípadné odvetvia či sektory, kde  môže nastať takýto problém a iniciovať prešetrenie dôvodov rastu cien zo strany vecne príslušných ministerstiev. 

Správa nemá ambíciu zastrešiť, nahradiť, ale len doplniť podobné monitorovacie iniciatívy cien v súvislosti so zavedením eura, ktoré vykonávajú iné ministerstvá, ŠÚ SR či iné inštitúcie. Správa je založená na analytickom prístupe MF SR, ktorý pozostáva z dvoch základných krokov. Prvým krokom je porovnanie inflácie na Slovensku s okolitými krajinami, kde sa euro nezavádza. Výsledkom je selekcia tých sektorov a subsektorov, v ktorých na Slovensku rastú ceny najrýchlejším tempom na ročnej báze, alebo dochádza k razantnému zvyšovaniu cien na mesačnej báze. Druhý krok spočíva v analýze týchto sektorov s použitím informácií, ktoré má MF SR v danom okamihu k dispozícii. Vyšší rast cien v danom sektore na Slovensku oproti okolitým krajinám totiž môže byť spôsobenými objektívnymi faktormi, ako sú zmena legislatívy, úpravy regulovaných cien, posunutá sezónnosť a pod. Cieľom tohto kroku je vyselektovať na ďalšie preskúmanie predložiť príslušnými ministerstvami len tie sektory, pri ktorých MF SR nedokáže identifikovať faktory, prečo je rast cien vyšší ako v okolitých krajinách. 

Analytický prístup MF SR je založený na predpoklade, že najlepším regulátorom cien je zdravé konkurenčné prostredie. Zároveň sa však žiadna ekonomika na svete nevyznačuje dokonalou konkurenciou, preto má špeciálny monitoring cien pri príležitosti zavedenia eura, pri ktorom aj v iných krajinách v minulosti bol pozorovaný jednorázový (hoci veľmi nízky) nárast cien, svoje opodstatnenie. Materiál pozostáva z nasledujúcich častí:

1. Hlavné závery a odporúčania
Závery stručne hodnotia celkovú infláciu za predchádzajúci mesiac na Slovensku v porovnaní s EÚ a eurozónou. Na tomto mieste sa identifikujú sektory, ktorých dynamiku cien navrhuje MF SR preskúmať príslušnými ministerstvami.

2.  Porovnanie inflácie v SR a okolitých krajinách
Porovnáva sa ročná a medzimesačná inflácia na Slovensku s okolitými krajinami (Česko, Maďarsko, Poľsko, Rakúsko a ich priemer. Objektívnosť a porovnateľnosť údajov je zabezpečená použitím údajov Eurostatu. Detailnosť analýzy je zabezpečená tým, že sa inflácia sleduje na úrovni 162 rozličných sektorov a subsektorov. Pre prezentačné účely sa však v tejto časti ukazuje cenový vývoj len v približne 40 najdôležitejších sektoroch, ktoré však dostatočne podrobne ukazujú vývoj vo všetkých oblastiach spotrebného koša domácností. 

3. Sektory s najvyššou infláciou v SR spomedzi okolitých krajín
Táto časť prezentuje len sektory spomedzi vyššie uvedených 162, kde bol cenový nárast na Slovensku najvyšší. Jedná sa o sektory s najvyšším medziročným rastom cien ale aj tie, kde nie je síce ročná inflácia najvyššia, ale dynamika rastu cien v posledných mesiacoch indikuje možný problém. Táto časť je analytická, ku každému sektoru s najvyššou alebo rastúcou infláciou sú priradené faktory, ktoré môžu tento vývoj vysvetľovať. 

4. Vývoj svetových cien komodít
Táto časť prezentuje globálne faktory, ktoré sa podpisujú pod nárast cien konkrétnych tovarov a služieb nielen na Slovensku, ale aj v zahraničí.

5. Čierne listiny v SR
Táto časť preberá informácie z iného projektu, ktorý pripravilo MH SR v spolupráci s neziskovými organizáciami (Europrieskum). Cieľom je rozšíriť správu o mikroekonomickú dimenziu, kde nie identifikovaný len konkrétny sektor, v ktorom rastú ceny najviac, ale konkrétny tovar, na konkrétnom mieste u konkrétneho predajcu. 

6. Vnímaná inflácia v SR
Skutočná miera inflácie je objektívny ukazovateľ nárastu cien, sa zostavuje na základe štatistických zisťovaní ŠÚ SR pri použití medzinárodne uznávaných metodík. Vnímaná inflácia je naopak ukazovateľ, ktorý vychádza zo subjektívnych pocitov občanov v oblasti cenovej dynamiky. Sledovanie vnímanej inflácie je dôležité z pohľadu vlády, pretože takéto sledovanie je súčasťou prevencie a zmiernenia potenciálnych rizík vyplývajúcich z neobľúbenosti novej meny. Údajová základňa je preberaná zo spotrebiteľského barometra a z materiálu „Názory občanov na zavedenie spoločnej meny euro“ za príslušný mesiac. Vývojové tendencie sa hodnotia komparáciou k hodnotám skutočnej miery inflácie. 

1. Hlavné závery a odporúčania

Vývoj inflácie na Slovensku v júli 2008 bol v súlade s očakávaniami a MF SR hodnotí celkový vývoj cien v rámci globálnych podmienok ako relatívne priaznivý. Z medzinárodného hľadiska patrí Slovensko stále medzi krajiny s relatívne nízkou mierou inflácie. V rámci EÚ27 zaznamenala SR v júli 10. najnižšiu medziročnú infláciu, v rámci EMÚ16 bola inflácia v SR  9. najnižšia. Aj pri detailnejšom pohľade na jednotlivé sektory spotrebného koša je zrejmé, že ceny rastú (až na malé výnimky) umierneným tempom. 

Hlavnou črtou júlového vývoja cien na Slovensku bol absolútny pokles cien v sektore potravín a nealkoholických nápojov. Aj pokles cien ropy dáva pozitívny signál o ukľudnení cien komodít. Zmiernilo sa tým pôsobenie externých faktorov na domáci vývoj cien. Finančná kríza však stále nie je zažehnaná. Naďalej rastú ceny ocele, ktoré do budúcnosti pravdepodobnie zvýšia ceny priemyselných tovarov.

Cenový vývoj v SR bol teda v súlade s očakávaniami a MF SR ho hodnotí ako relatívne priaznivý. Napriek tomu sme identifikovali dva sektory, ktoré si podľa nás zasluhujú vyššiu pozornosť:
1.) stomatologické služby 
Komentár: Aj keď sa v júli ceny nezmenili, v prvom polroku 2008 rástli poplatky permanentne z mesiaca na mesiac.
2.) noviny a periodiká 
Komentár: Pravdepodobne išlo o jednorázovú zmenu cien po dlhšom období, prípadne sa jednalo o zaokrúhľovania cien v súvislosti s prípravou na cenovú konverziu.

2. Porovnanie inflácie v SR a okolitých krajinách

Pri potravinách a nealkoholických nápojoch zohral hlavnú rolu sezónny faktor, ktorý pretrvá ešte v auguste. Pokles cien potravín o 1,2% bol spôsobený najmä lacnejším ovocím o 3,2%, ale najmä zeleninou o 11,4%. Znížili sa aj ceny mlieka a mliečnych výrobkov o 0,9%. Naďalej však rástli ceny chleba, olejov a tukov, čím sa ich medziročná dynamika dostala až cez hranicu 20%. Vývoj cien v tomto segmente je však obrazom cenového vývoja zo zahraničia. Tlaky na ceny v potravinárstve sa nateraz ustálili. Avšak z porovnania SR so zahraničím v oblasti rastu cien potravín vyplýva, že Slovensko už prestáva patriť medzi krajiny s relatívne nižším nárastom cien potravín. V mnohých prípadoch sa rast cien na Slovensku už priblížil resp. prevýšil úrovne z okolitých krajín.

Z medzinárodného hľadiska pre Slovensko vyzerá najpozitívnejšie cenová dynamika v oblasti energií. K úprave cien plynu prikročili v júli v Českej republike a v Maďarsku (o 9,6%, resp. 9,7%). V SR zatiaľ nepadlo definitívne rozhodnutie o avizovanej úprave cien plynu a tepla, avšak pokles cien ropy späť k úrovniam okolo 110 – 115 USD za barel odvrátil riziko bezprostrednej potreby úpravy cien kľúčových energií. Dlhodobý priemer nákupných cien sa medzitým zníži a nevyhnutná zmena cien bude pre obyvateľstvo prijateľnejšia.

V júli bol v spotrebnom koši zachytený pokles cien v zdravotníctve o 0,6%. Zmena trendu z predošlých mesiacov, keď ceny kontinuálne rástli, bola zapríčinená dvoma faktormi: jedným je plošné zníženie cien liekov o 7,4% (regulovaných cien liekov, t. z. tých, ktoré sú na lekársky predpis) a zastavenie rastu cien stomatologických výkonov (0,0% medzimesačne, ale stále až 17,6% medziročne). Na margo neadekvátneho zníženia cien liekov zo spotrebného koša     (-2,4%) voči plošnému zníženiu cien (-7,4%) dodávame, že v prípade nulových doplatkov pacienta sa samotný doplatok už nezníži a celý cenový škrt ide v prospech úhrady zdravotnej poisťovne. Spotrebný kôš zachytáva iba doplatky pacientov a obsahuje prevažne voľnopredajné lieky, ktorých sa plošné zníženie cien netýkalo.

Nečakaný vývoj cien zaznamenali noviny a periodiká, ktoré v júli zdraželi o 7,8%. Ceny zmenili niektoré denníky a vplyv na infláciu mal dokonca aj časopis pre deti, ktorý zdražel o štvrtinu. V tomto prípade je ťažko možné vysvetliť príčinu. Predpokladáme, že išlo o jednorázovú zmenu cien po dlhšom období, prípadne v dôsledku zaokrúhľovania cien v súvislosti s prípravou na cenovú konverziu. Potenciálne môže byť dôvodom aj zmena rozsahu výtlačku, ktorý je v tom prípade aj nákladnejší.

Vývoj medzimesačných a medziročných zmien cien v členení podľa COICOP vo vybraných krajinách (%, jún 2008)	
	SK	CZ	PL	HU	AT	Ø CZ,PL,HU,AT	
	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	
HICP	0.0	4.4	0.5	6.8	0.0	4.5	0.3	7.0	-0.3	3.8	0.1	5.5	
Potraviny a nealkoholické nápoje	-1.2	9.7	-0.5	10.1	-1.0	7.7	-1.2	12.9	0.4	7.1	-0.6	9.5	
     Chlieb a cereálie	0.9	20.4	0.7	21.7	0.7	15.2	0.4	21.9	0.4	11.5	0.6	17.6	
     Mäso	0.3	5.3	0.3	5.3	0.8	4.1	0.9	12.5	0.6	4.7	0.7	6.7	
     Mlieko, syr a vajcia	-0.9	11.4	-0.3	14.8	-0.3	12.3	0.1	21.0	-0.2	11.1	-0.2	14.8	
     Oleje a tuky	0.2	23.9	0.8	18.8	0.8	13.8	1.9	39.8	0.4	12.7	1.0	21.3	
     Ovocie	-3.2	14.9	-2.1	8.4	-2.7	3.5	-9.7	-3.1	4.7	8.0	-2.5	4.2	
     Zelenina	-11.4	5.7	-7.9	-2.7	-13.8	5.1	-10.3	-3.4	-2.8	2.7	-8.7	0.4	
     Cukor, džem, sladkosti	0.0	-0.5	3.1	7.9	-0.2	0.1	-0.1	2.0	-0.7	4.9	0.5	3.7	
     Káva, čaj, kakao	0.1	7.9	0.7	6.4	0.4	6.9	1.7	13.2	4.1	8.2	1.7	8.7	
     Minerálne vody, nápoje, džúsy	0.7	3.5	0.7	6.7	0.1	4.3	1.3	7.3	0.4	3.1	0.6	5.4	
Alkohol a tabak	-0.1	5.6	0.3	3.0	0.5	3.1	0.6	7.5	1.5	5.3	0.7	4.9	
     Víno	0.9	4.8	-0.8	-1.3	0.2	1.8	0.7	5.9	0.4	4.3	0.1	2.7	
     Pivo	-0.4	7.4	0.8	5.2	0.8	5.0	0.2	8.6	1.6	6.3	0.9	6.3	
Odevy a obuv	-0.5	1.3	-1.7	-1.1	-1.6	-6.6	-3.6	-0.2	-12	1.4	-4.7	-1.6	
     Ošatenie	-0.5	1.0	-1.5	-1.7	-1.4	-5.3	-3.6	0.1	-12.8	0.9	-4.8	-1.5	
     Obuv vr. opravy	-0.6	1.9	-2.5	0.9	-2.2	-10.3	-3.5	-1.2	-8.5	3.4	-4.2	-1.8	
Bývanie	0.2	3.6	2.0	13.5	0.4	7.6	2.7	13.3	0.2	3.3	1.3	9.4	
     Nájomné a poplatky	0.6	2.2	1.0	14.1	0.2	5.5	0.7	9.0	0.5	0.8	0.6	7.4	
     Údržba a oprava bývania	0.5	4.1	0.1	5.4	0.2	2.7	0.2	5.5	-0.1	3.7	0.1	4.3	
     Vodné	0.0	6.4	0.0	8.3	0.9	7.0	0.0	10.1	0.0	2.4	0.2	7.0	
     Odvoz odpadu	0.0	11.7	0.0	1.7	0.3	38.9	0.4	12.8	0.0	2.9	0.2	14.1	
     Stočné	0.0	6.6	0.0	9.1	1.3	10.5	0.0	10.5	0.0	2.7	0.3	8.2	
     Elektrina	0.0	2.6	0.0	9.5	0.1	11.6	0.0	9.8	0.6	1.3	0.2	8.1	
     Plyn	0.0	0.0	9.6	27.5	0.3	13.5	9.7	27.5	0.0	0.8	4.9	17.3	
     Teplo	0.3	5.3	0.2	11.3	0.3	3.3	3.4	9.1	0.4	2.5	1.1	6.6	
Nábytok	0.2	0.7	0.0	0.8	0.1	2.1	0.0	1.1	-0.5	2.2	-0.1	1.6	
Zdravotníctvo	-0.6	9.4	0.8	30.8	0.2	3.7	0.1	-2.7	0.2	2.3	0.3	8.5	
     Zdravotnícke výrobky a produkty	-1.4	6.2	1.1	14.0	0.1	2.8	0.0	2.5	0.2	1.8	0.4	5.3	
     Lieky	-2.4	6.9	1.5	18.3	0.1	3.0	0.0	2.5	0.1	2.0	0.4	6.5	
     Stomatologické služby	0.0	17.6	1.8	15.7	0.2	6.2	0.2	5.0	-0.5	0.5	0.4	6.9	
Doprava	0.2	4.9	-0.4	4.1	0.5	4.5	0.5	7.6	-0.2	8.3	0.1	6.1	
    Vozidlá	-0.8	-5.9	-0.5	-4.5	-1.4	-2.6	-0.6	1.1	0.1	0.8	-0.6	-1.3	
     Pohonné hmoty a mazivá	1.3	12.8	-0.6	8.3	1.3	7.4	1.1	16.0	0.5	25.4	0.6	14.3	
     Služby v železničnej doprave	0.0	0.0	0.2	13.7	0.9	3.6	0.0	-7.6	0.0	2.6	0.3	3.1	
     Služby v cestnej doprave	0.3	12.5	0.4	10.1	1.2	6.1	0.2	-2.8	-0.6	5.8	0.3	4.8	
     Letecká doprava	-3.5	-17.8	0.7	3.3	-3.2	16.6	8.2	22.5	-1.6	-0.8	1.0	10.4	
Telekomunikácie	0.0	-0.9	-0.4	-2.9	0.1	-0.7	-0.2	-0.9	0.2	-7.9	-0.1	-3.1	
     Poštové služby	0.0	0.0	0.0	33.3	1.5	3.4	0.0	9.7	0.0	1.2	0.4	11.9	
     Telefónne služby	0.0	0.0	-0.3	-2.0	0.1	-0.6	0.0	-0.6	0.0	-2.8	-0.1	-1.5	
Rekreácie a kultúra	1.5	1.6	2.6	1.0	0.7	-0.9	1.5	2.4	1.7	0.3	1.6	0.7	
     Audiovizuálne, inform. Nástroje	-0.7	-9.5	-1.4	-11.0	-1.4	-13.3	-1.3	-10.4	-1.2	-8.7	-1.3	-10.9	
     Hračky	-0.1	-0.6	-0.5	-2.0	-0.3	-0.3	-0.3	-1.2	-2.2	-6.6	-0.8	-2.5	
     Záhradníctvo	0.1	2.7	-0.9	1.9	-1.7	3.4	-5.8	7.8	0.8	-0.4	-1.9	3.2	
     Športové služby	0.1	7.1	-0.1	4.2	-0.5	4.1	1.5	7.8	-0.7	1.5	0.1	4.4	
     Kultúrne služby	0.2	3.7	-0.1	5.9	0.4	-0.2	0.4	5.2	0.0	3.8	0.2	3.7	
     Knihy	0.0	2.9	0.2	2.8	0.7	3.3	0.1	6.4	0.0	-1.9	0.3	2.7	
     Noviny a periodiká	7.4	7.8	0.1	6.0	0.0	1.8	0.2	6.9	1.8	1.5	0.5	4.1	
     Dovolenky	3.7	3.1	12.9	1.0	4.3	7.0	10.5	6.4	8.2	2.6	9.0	4.3	
Vzdelávanie	0.1	2.5	0.0	2.4	0.2	2.6	0.2	6.1	0.0	2.3	0.1	3.4	
Hotely, kaviarne a reštaurácie	0.5	5.5	-0.3	6.4	0.8	6.6	0.8	7.5	0.7	3.9	0.5	6.1	
     Reštaurácie a kaviarne	0.8	7.6	0.4	7.2	0.6	6.7	1.0	8.1	0.3	4.1	0.6	6.5	
     Ubytovacie služby	0.4	5.2	-1.9	2.9	1.5	5.9	0.4	4.1	1.7	3.2	0.4	4.0	
Rozličné tovary a služby	0.3	3.2	0.0	5.0	0.2	3.3	0.2	4.0	0.2	3.7	0.2	4.0	
     Kadernícke služby	1.1	7.6	0.4	10.1	0.2	5.5	0.2	7.3	0.1	2.8	0.2	6.4	
     Poistenie	-0.1	-7.0	0.5	3.3	-0.3	-2.4	0.0	4.6	0.3	0.8	0.1	1.6	
     Finančné služby	0.0	7.3	0.0	2.8	0.2	10.2	0.1	4.4	0.4	1.2	0.2	4.7	
 Poznámka: MoM – medzimesačne, YoY – medziročne; plochy zvýraznené žltou farbou predstavujú maximum z danej kategórie; čierny rámček znamená, že hodnota za SR je vyššia ako uvedený priemer                                                                                                                                                   Zdroj: Eurostat, MF SR	

3. Sektory s najvyššou infláciou v SR spomedzi okolitých krajín

Účelom nižšie uvedenej tabuľky je selekcia všetkých spotrebiteľských sektorov, kde medziročný rast cien je v porovnaní so sledovanými krajinami najvyšší, respektíve kde bola zaznamenaná výrazná medzimesačná dynamika. 

Vývoj medzimesačných a medziročných zmien cien v členení podľa COICOP vo vybraných krajinách (%, jún 2008)	
	SK	CZ	PL	HU	AT	Ø CZ,PL,HU,AT	
	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	MoM	YoY	
Ovocie	-3.2	14.9	-2.1	8.4	-2.7	3.5	-9.7	-3.1	4.7	8.0	-2.5	4.2	
Zelenina	-11.4	5.7	-7.9	-2.7	-13.8	5.1	-10.3	-3.4	-2.8	2.7	-8.7	0.4	
Ošatenie	-0.5	1.0	-1.5	-1.7	-1.4	-5.3	-3.6	0.1	-12.8	0.9	-4.8	-1.5	
Stomatologické služby	0.0	17.6	1.8	15.7	0.2	6.2	0.2	5.0	-0.5	0.5	0.4	6.9	
Služby v cestnej doprave	0.3	12.5	0.4	10.1	1.2	6.1	0.2	-2.8	-0.6	5.8	0.3	4.8	
Poplatky za vodičské kurzy a parkovanie	0.3	11.3	0.2	6.2	0.4	3.8	0.4	2.6	-1.2	1.4	-0.1	3.5	
Telefónne služby	0.0	0.0	-0.3	-2.0	0.1	-0.6	0.0	-0.6	0.0	-2.8	-0.1	-1.5	
Počítače	-1.6	-10.3	-1.8	-11.0	-2.1	-19.5	-3.7	-16.5	-1.7	-14.0	-2.3	-15.3	
Noviny a periodiká	7.4	7.8	0.1	6.0	0.0	1.8	0.2	6.9	1.8	1.5	0.5	4.1	
Osobná starostlivosť (kaderníctvo, solárium, pedikúra)	0.4	3.6	0.2	2.9	0.2	1.9	0.1	3.2	0.2	2.8	0.2	2.7	
Nespracované potraviny	-2.9	6.8	-1.8	4.0	-2.8	4.2	-4.1	5.0	0.5	4.8	-2.0	4.5	
Sezónne potraviny	-7.5	9.3	-4.2	2.5	-8.5	4.3	-9.6	-2.8	0.5	4.8	-5.3	2.2	
Domáce služby	1.2	7.2	0.0	9.9	0.4	5.0	0.2	-3.0	0.0	6.5	0.2	7.1	
 Poznámka: MoM – medzimesačne, YoY – medziročne; plochy zvýraznené žltou farbou predstavujú maximum z danej kategórie; čierny rámček znamená, že hodnota za SR je vyššia ako uvedený priemer 	
Zdroj: Eurostat, MF SR	

Zdržanie sezónneho efektu pri zelenine a ovocí o jeden mesiac je tiež hlavným determinantom, prečo v tabuľke figurujú aj nespracované potraviny a sezónne potraviny.

Pri niektorých segmentoch je rast cien v SR spomedzi okolitých krajín síce najvyšší, ale je len mierne nad druhým štátom v poradí, resp. ceny medziročne klesajú, a preto nie je dôvod na znepokojenie (ošatenie, telefónne služby, počítače).

Problematický vývoj je aj pri stomatologických službách, službách v cestnej doprave a novinách a periodikách. Všetky sú bližšie spomenuté v druhej časti správy.

V segmente „ostatných služieb v súvislosti s osobnou dopravou“, kde patria poplatky za vodičské kurzy a parkovanie. Ceny medziročne vzrástli o 11,3%. Čiastočne vysvetlením je argument, že hlavná nákladová položka autoškôl sú pohonné hmoty, ktorých cena je medziročne vyššia o 12,8%. Znepokojujúce však je, že v ostatných sledovaných krajinách bol nárast cien za vodičské kurzy najmenej o polovicu nižší ako v SR. 

Najväčšiu časť subsektora osobná starostlivosť tvoria kadernícke služby, ktoré zdraželi až o 7,6% medziročne. Vývoj zatiaľ nie je iritujúci, avšak zostane intenzívnejšie pozorovaný. 

Z medzimesačného hľadiska sa ceny „najnetypickejšie“ zvýšili v porovnaní s ostatnými krajinami v segmente domáce služby (+1,2%). Patrí tu napr. čistenie kobercov, vyhotovenie kópie kľúča a pod. Každé zvýšenie nákladov (napr. aj miezd) musí byť vo firmách poskytujúcich takéto druhy služieb transformované do vyšších cien – ide o trhové služby, v ktorých zvýšenie produktivity je obmedzené. Hlbšia analýza vývoja cien by bola potebná len v prípade kontinuálneho zvyšovania cien.

4. Vývoj svetových cien komodít

a.) Vývoj cien ropy a indexu MMF energie
Cena ropy pokračovala v júli a auguste v nastolenom trende vysokej volatility. Oproti rekordným maximám z polovice júla, kedy cena ropy Brent atakovala hranicu 145 USD/bl, došlo v druhej polovici júla a v priebehu augusta k jej výraznému poklesu. Aktuálna hodnota ropy Brent k 21.8.2008 predstavuje 109,31 USD/bl. Cena klesla medzimesačne o viac ako 14% (oproti maximu 143,6 USD/bl z 3.7. dokonca o 23%). V korunovom vyjadrení bol pokles ceny ropy medzimesačne 7% a pokles od historického maxima predstavoval 17,5%. Tento percentuálne výrazný pokles však predstavuje iba návrat ceny približne do apríla 2008. Pri pohľade na dlhodobý trend sú aj ceny ropy okolo 110 USD/bl stále výnimočne vysoké. Medzi príčiny, ktoré stáli za nedávnym poklesom možno zaradiť zmiernenie napätia okolo jadrového programu v Iráne a zmiernenie nepokojov v Nigérii, viacnásobné zvýšenie produkcie zo strany OPECu, znižovanie hospodárskeho rastu a s tým súvisiace obavy z recesie v USA a eurozóne, odliv špekulatívneho kapitálu z trhu s ropou, či slovné vyjadrenia predstaviteľov ropných mocností. Prezident OPECu Šakíb Chalíl vyhlásil, že cena ropy je stále neprimerane vysoká, a že v strednodobom horizonte očakáva jej návrat na úroveň približne 80 USD/bl. 
Zaujímavé je tiež sledovať silnú zápornú koreláciu medzi kurzom USD a cenami ropy. Dolár veľmi citlivo reaguje v opačnom smere na pohyb cien ropy a zmierňujú sa tak cenové výkyvy v krajinách, ktoré nepoužívajú dolár, alebo ich meny nie sú na dolár naviazané. To vysvetľuje aj percentuálne nižší pokles ceny v slovenských korunách.
Celkovo možno povedať, že zníženie ceny ropy z posledných týždňov je pozitívnym signálom pre ekonomiku SR a bude mať za následok menší tlak na zvyšovanie cien položiek spotrebného koša, ktoré sú ropu naviazané priamo, alebo prostredníctvom sekundárnych efektov.
Vývoj cien ropy BRENT a kurzu koruny voči doláru		Vývoj cien ropy BRENT	

			
Zdroj: Reuters		Zdroj: Reuters	

Index cien energií MMF vzrástol v júli 2008 o necelé 3 p.b. z úrovne 221,3 na 224,1 bodu. Vzhľadom na vysoké nárasty tohto indexu v uplynulých mesiacoch je augustové zvýšenie mierne a signalizuje istú stabilizáciu na trhu energerických komodít. Očakávame, že nedávny pokles cien ropy sa premietne už do augustového indexu a dôjde k jeho poklesu.

MMF index cien energií (v podmienkach SDR, 2005=100)	

	
Zdroj: MMF	

b.) Vývoj cien potravinárskych komodít a indexu MMF potraviny

Na trhu potravinárskych komodít, podobne ako na trhu energetických surovín, je možné pozorovať istú stabilizáciu v cenách a celkové ukľudnenie situácie. Index potravinárskych komodít MMF poklesol v júli o 3,6 p.b. z úrovne 163,9 na 160,3 bodu. Bol to najvýraznejší medzimesačný pokles od roku 2005, kedy MMF začalo index zostavovať na mesačnej báze. K poklesu cien potravinárskych komodít prispievajú hlavne pozitívne odhady tohtoročnej úrody.

MMF index potravinárskych komodít a (v podmienkach SDR, 2005=100)	

	
Zdroj: MMF	

Cena pšenice zaznamenala v prvej polovici tohto roka výrazný, takmer tretinový pokles a v súčasnosti sa pohybuje okolo úrovne 850 USD/bušel. Kontrakty s dobou dodania v budúcnosti (tzv. futures) predpokladajú mierny nárast cien v budúcnosti, avšak neočakáva sa návrat na rekordné úrovne zo začiatku tohto roka. Stabilizácia cien na trhu s pšenicou by sa mala prejaviť aj v zastavení, resp. spomalení rastu cien potravín na Slovensku.
Cena hovädzieho dobytka zaznamenáva v porovnaní s cenou pšenice oveľa menšie výkyvy. Futures aj v tomto prípade naznačujú mierny nárast cien do budúcnosti.

Vývoj historických cien a cien futures pšenice na burze Chicago Board of Trade
(US centy/bušel; 1 bušel = 27,216 kg)		Vývoj historických cien a cien futures hovädzieho mäsa na burze Chicago Mercantile Exchange 
(Live cattle; US centov/libra, 1 libra = 0,454 kg)	

			
Poznámka: graf tvoria historické dáta 3-mesačných futures		Poznámka: graf tvoria historické dáta 1-mesačných futures	
Zdroj: CBOT		Zdroj: CME	

Cena mlieka sa už vyše roka pohybuje v pásme 16 až 22 USD/100libier. V súčasnosti sa cena nachádza na spodnom okraji daného intervalu. Cena cukru sa tiež čiastočne stabilizovala, hoci je veľmi blízko svojho historického maxima
Vývoj cien mlieka na burze Chicago Mercantile Exchange (USD/100 libier; 1 libra = 0,454 kg)		Vývoj cien bieleho cukru na burze London International Financial and Futures Exchange (USD/lt)	

			
		Poznámka: historické dáta 1-mesačných futures sú dostupné od marca 2007	
Zdroj:CME		Zdroj:LIFFE	

c.) Vývoj ostatných komodít a indexu MMF primárne komodity a industriálne vstupy

Index primárnych komodít MMF sa v júli zvýšil veľmi mierne, o 1,3 bodu z úrovne 196,4 na 197,7. Júlové zvýšenie je najmiernejšie za posledné obdobie a budúci mesiac sa vzhľadom na ceny ropy očakáva jeho pokles. Tento index vďaka svojmu zloženiu najkomplexnejšie zachytáva situáciu na trhu komodít. Preto možno aj na základe neho potvrdiť už viac krát vyslovenú domnienku o stabilizácii cenovej situácie na trhu komodít.
Index industriálnych vstupov MMF, ktorý v sebe zahŕňa kovy a poľnohospodárske vstupy, sa po prudkom a trvalom raste medzi rokmi 2004 až 2007 stabilizoval, a v súčasnosti dosahuje úrovne približne z polovice roku 2006.

MMF index primárnych komodít a priemyselných vstupov (v podmienkach SDR, 2005=100)	

	
Zdroj: MMF	

Zdá sa, že výrazné rasty mnohých komodít sa minimálne zastavili, výnimku však tvoria ceny ocele. Prudký rast v roku 2008 sa nezastavil ani v máji, pričom len v tomto mesiaci cena vzrástla o 3,7%. Cena ocele sa teda zdá byť najväčším rizikom pre vývoj inflácie, keďže oceľ predstavuje výrobný input veľkého množstva tovarov. Tento výrazný nárast v roku 2008 sa však do cien premietne obmedzene a so značným oneskorením kvôli charakteru výrobného procesu.
Vývoj cien zlata (USD/unca)		Vývoj cien európskej ocele (druh Hot Rolled Coil, eur/tona) 	

			
Zdroj:Reuters 		Zdroj: meps.co.uk	

5. Čierne listiny v SR

Prieskum cien sa kvôli čiernym listinám prvýkrát uskutočnil začiatkom júla 2008. Odvtedy sa uskutočnili štyri cenové pozorovania (každých 14 dní). Projekt realizuje Združenie spotrebiteľov Slovenska (ZSS). Prieskum kontinuálne zabezpečuje 90 vyškolených anketárov v minimálne v 30 okresoch a minimálne na 60 monitorovacích miestach. Spolu na celom Slovensku teda je monitorovaných cez 500 obchodných zariadení. Prvá čierna listina bude zverejnená začiatkom septembra 2008, potom vždy najneskôr do 10. dňa v mesiaci nasledujúcom po mesiaci, v ktorom bolo cenové pozorovanie uskutočnené. 

Obchodná jednotka sa dostane na čiernu listinu ak:
- zakáže monitorovať ceny anketárom vo svojej obchodnej jednotke
- odmietne overiť cenový záznam
- prekročí cenu nad limitné kritérium
- neodôvodní zvýšenie ceny, resp. často zneužíva odôvodňovanie cien ako prostriedok cenového navýšenia
- nezníži ceny po výzve.

V súčasnosti sa ohľadom metodiky ešte dolaďujú posledné detaily. Do koordinácie medzi ZSS, ŠÚ SR a MH SR sa zapojilo aj MF SR. Cieľom je vytvoriť spravodlivé, jednotne aplikovateľné a nemenné limitné kritérium zvýšenia ceny.

Čierna listina, ktorá bude zverejnená na webovej stránke ZSS bude v podobe tabuľky:
	Obchod. jednotka	 
Sortimentna položka	Zvýšenie ceny	Nárast	Limitné kritérium
 zvýšenia ceny	Úroveň prekročenia limitného
kritéria zvýšenia ceny	
	názov	adresa		od DDMMRR	Do DDMMRR	absolútne v Sk	index rastu			
1	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
2	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
3	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
4	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
5	 	 	 	 	 	 	 	 	 	

6. Vnímaná inflácia v SR

Sledovanie vývoja vnímanej inflácie v mesačnej správe je dôležité z hľadiska bezprostrednej konfrontácie medzi pocitmi občanov a skutočným vývojom cien. Už aj v dnešnej dobe možno pozorovať rozporuplné vnímanie cien. Našťastie pocit zvýšenej miery inflácie ešte nie je možné pripísať súčasnému prechodu na jednotnú európsku menu, ale skreslenému vnímaniu, ktoré vychádza z aktuálneho zdražovania tovarov a služieb vplyvom vysokých cien ropy a potravinárskych komodít. Graf nižšie ilustruje rozchod medzi krivkou vnímanej a skutočnej inflácie a to od doby, kedy sa v minulom roku objavili prvé problémy na finančných trhoch. 

Oba spôsoby merania vnímanej inflácie zachytili v júli klesajúci trend. Koeficient inflačného napätia dosahoval v júli 2008 hodnotu 33 bodov, ku koncu júla klesol na 28,5 bodu. V porovnaní s údajmi z druhej polovice júna 2008 inflačné napätie tiež kleslo vo všetkých sledovaných odboroch, najvyššou mierou pri pohonných hmotách (o 9,3 bodu), pri liekoch a zdravotníckom materiále (o 6,3 bodu) a potravinách (o 6,2 bodu). Z daných výsledkov prieskumu je možné urobiť záver, rýchla reakcia občanov na zmiernenie tlakov na komoditných burzách odzrkadľuje pomerne dobrú informovanosť o aktuálnom dianí. 
Porovnanie skutočnej a vnímanej inflácie na Slovensku (romr, %, kvantitatívne hodnotenie)	
	
Poznámka: hodnoty vnímanej inflácie sú dané ako bezrozmerné číslo na základe výsledkov kvantitatívneho hodnotenia	
Zdroj: ŠÚ SR, graf: MF SR	

Porovnanie skutočnej a vnímanej inflácie v eurozóne (romr, %, kvantitatívne hodnotenie)	
	
Poznámka: hodnoty vnímanej inflácie sú dané ako bezrozmerné číslo na základe výsledkov kvantitatívneho hodnotenia	
Zdroj: DG ECFIN	

Pri druhom spôsobe merania vnímanej inflácie, vyšli podobné výsledky. Respondenti odpovedajú na otázku, o koľko percent sa zvýšili ceny za posledných 10 dní. Miera subjektívneho zvýšenia cien za dekádu (syntetický údaj zahŕňajúci všetky základné sektory) sa znížila z 5,2% v júni na 4,4% v júli. Zo štruktúry prieskumu vyplýva, že najvyššia miera zvýšenia cien bola opäť zaznamenaná v okruhu potravín a nealkoholických nápojov (o 6,3%) a v okruhu pohonných hmôt (o 5,2%). História časového radu je zatiaľ tvorená z výsledkov štyroch štatistických zisťovaní. Konkrétnejšie závery bude možné vysloviť až vyhodnotením dlhšieho časového radu