Správa o výsledkoch zahraničného obchodu Slovenskej republiky za rok 2003

1. Makroekonomické súvislosti vývoja zahraničného obchodu SR

V roku 2003 sa podľa predbežného odhadu vytvoril hrubý domáci produkt  v objeme 1 195,8 mld. Sk a v porovnaní s rokom 2002 reálne vzrástol o 4,2%  (v bežných cenách sa zvýšil o 9,1%). Z vytvoreného hrubého domáceho produktu tvorila pridaná hodnota 1 087,2 mld. Sk pri medziročnom zvýšení o 5%. Medziročný prírastok hrubého domáceho produktu bol ovplyvnený najmä rastom zahraničného dopytu o 22,6% a poklesom domáceho dopytu o 2,3%. V rámci domáceho dopytu bola tvorba hrubého fixného kapitálu nižšia o 1,2% a konečná spotreba domácností o 0,6%. Zvýšila sa konečná spotreba verejnej správy o 2,9% a spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam o 11,9% (tvorila 0,9% HDP). V roku 2003 sa inflácia medziročne zvýšila v priemere o 8,5%, pri raste regulovaných cien o 20,9% a jadrovej inflácie o 2,6%. Rast inflácie bol o 5,2  percentuálneho bodu (p. b.) vyšší ako v roku 2002 (regulovaných cien o 14,9 p. b. a jadrovej inflácie o 0,5 p. b.).  Vývoj inflácie bol ovplyvnený predovšetkým administratívnymi opatreniami, v dôsledku ktorých došlo v januári 2003 k rastu regulovaných cien, spotrebných daní a ku zmene sadzieb dane z pridanej hodnoty a v auguste k opätovnému zvýšeniu spotrebných daní vybraných tovarov a služieb. Miera nezamestnanosti v roku 2003 poklesla oproti predchádzajúcemu roku o 1,1 p.b. a  ku  koncu roku 2003 dosiahla 17,4%.

Vývoj vybraných makroekonomických ukazovateľov roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 dokumentuje nasledujúci prehľad:
	2002	2003	
HDP v bežných cenách (v mld. Sk)	1 096,4	1 195,8	
HDP v bežných cenách (medziročný index)	108,6	109,1	
HDP v stálych cenách r. 1995 (mld. Sk)	748,4	779,9	
HDP v stálych cenách (meziročný index)	104,4	104,2	
Platobná bilancia bežného účtu (v mld. Sk)	-87,9	-10,2	
Miera nezamestnanosti (v %)	18,5	17,4	
Inflácia (%)	3,3	8,5	

Deficit bežného účtu platobnej bilancie v roku 2003 dosiahol hodnotu 10,2 mld. Sk, z toho deficit obchodnej bilancie predstavoval 23,6 mld. Sk, zatiaľ čo bilancia služieb bola aktívna vo výške 8,6 mld. Sk. V roku 2002 dosiahol hodnotu 87,9 mld. Sk, z toho deficit obchodnej bilancie predstavoval 96,6 mld. Sk a prebytok bilancie služieb dosiahol výšku 20,6 mld. Sk. Pri porovnaní s rokom 2002 sa deficit bežného účtu platobnej bilancie znížil o 77,7 mld. Sk, čo predstavuje zlepšenie o 88,4 p.b.

Výsledky zahraničného obchodu za roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 v bežných cenách (údaje za rok 2003 sú predbežné; údaje za rok 2002 sú definitívne):

	Z uvedeného vývoja HDP, bežného účtu platobnej bilancie a obchodnej bilancie SR za sledované obdobie rezultujú nasledujúce pomerné ukazovatele:

Hlavným charakteristickým znakom vývoja zahraničného obchodu SR v roku 2003 bola vysoká dynamika rastu vývozu, ktorá výrazne prevýšila dynamiku rastu dovozu, čoho výsledkom bol výrazny pokles deficitu obchodnej bilancie, čo sa následne prejavilo aj na výraznom poklese deficitu bežného účtu platobnej bilancie SR. Exportná výkonnosť hospodárstva vzrástla na 67,2% (čo je v porovnaní s rokom 2002 nárast o 7,7 p. b.) a dovozná náročnosť sa zvýšila miernejšie na 69,1% (čo je v porovnaní s rokom 2002 nárast o 0,9 p. b.), v dôsledku čoho došlo k pomernému zblíženiu s exportnou výkonnosťou ekonomiky.
 
          Tradične deficitná bilancia slovenského zahraničného obchodu (s výnimkou roku 1994) dosiahla v roku 2003 deficit 23,6 mld. Sk, čo je najlepšia hodnota obchodnej bilancie od roku 1995 a znamená zlepšenie oproti predchádzajúcemu roku o 72,4 mld. Sk. Tento výrazne pozitívny výsledok zahraničného obchodu bol dosiahnutý pri vysokej dynamike rastu zahraničného obchodu (dovozu aj vývozu) vďaka vyššej medziročnej dynamike vývozu, ktorá kumulatívne za rok predstihla dynamiku dovozu o 12,7 p.b., s najvýraznejším rastom v štvrtom štvrťroku. 

          Vysoká dynamika rastu zahraničného obchodu znamenala celkový nárast zahranično-obchodného obratu oproti roku 2002 o 16,4% (229,7 mld. Sk). Vývoz sa medziročne zvýšil o 23,2%, čo v hodnotovom vyjadrení znamenalo rast o 151,0 mld. Sk, dovoz medziročne vzrástol o 10,5%, v hodnotovom vyjadrení to znamenalo rast o 78,6 mld. Sk. 

Významný vplyv na vývoj zahranično-obchodnej bilancie v roku 2003 mali aj kurzový a menový vývoj. SKK posilnila v roku 2003 voči všetkým menám, v ktorých sa realizoval zahraničný obchod. Viac ako 90% všetkého obchodu sa realizovalo v EUR, USD a CZK. Voči USD posilnila SKK oproti roku 2002 o 18,9%, voči CZK o 6%, voči EUR o 2,8%. Obchod realizovaný v týchto menách (hlavne v USD) mal aj najväčší vplyv na bilanciu obchodu. Kurzový vývoj SKK voči USD sa vzhľadom na štruktúru inkás za vývozy a platieb za dovozy, keď sa za výrazne oslabený USD viac dovážalo ako vyvážalo, prejavil relatívnym zlepšením bilancie oproti predchádzajúcemu roku o 18,3 mld. Sk. Súhrnný vplyv všetkých významných mien, v ktorých sa zahraničný obchod v roku 2003 realizoval, znamenal relatívne zlepšenie obchodnej bilancie o 16,6 mld. Sk.

          Významný vplyv na výšku deficitu slovenského zahraničného obchodu má tradične dovoz ropy a zemného plynu. Priaznivý vývoj kurzu medzi SKK a USD spôsobil, že sa napriek vysokým cenám ropy na svetových trhoch priemerná cena v roku 2003 (za ktorú sme nakupovali ropu z Ruska) v korunovom vyjadrení udržala  6,7% pod úrovňou priemernej ceny predchádzajúceho roka. Hmotný objem dovozu ropy pritom vzrástol minimálne, len o 1%. Výsledkom bolo, že dovoz ropy zaťažil obchodnú bilanciu o 2,4 mld. Sk menej, ako v roku 2002.

          Zhodnocovaním SKK bol tiež tlmený rast cien zemného plynu. Priemerná cena v SKK, za ktorú sme v roku 2003 nakupovali zemný plyn, sa dostala na úroveň o 3,2% vyššiu oproti priemernej cene predchádzajúceho roka a to pri medziročnom znížení hmotného objemu dovozu o 5,1% znamenalo medziročný pokles dovozu plynu o 0,8 mld. Sk.

          Významným podielom zaťažuje bilanciu zahraničného obchodu tradične obchod s agropotravinárskymi produktmi. Vzhľadom na podiel z celkového zahraničného obchodu prispieva agrosektor vysokým podielom k celkovému obchodnému deficitu. Z dlhodobého hľadiska podiel  agrosektora na celkovom zahraničnom obchode klesá (4,0% v roku 2003 oproti 4,8% v roku 2002) a za rok 2003 prvýkrát medziročne poklesol obchod s agropotravinárskymi produktmi aj v absolútnej hodnote (65,8 mld. Sk v roku 2003 oproti 66,8 mld. Sk v roku 2002). Výraznejšie klesol podiel dovozu z 5,7% v roku 2002 na 4,9% v roku 2003. V absolútnej hodnote dovoz medziročne klesol o 2,2 mld. Sk (40,4 mld. Sk v roku 2003 oproti 42,6 mld. Sk v roku 2002). Podiel vývozu agropotravinárskych produktov na celkovom vývoze klesol z 3,7% v roku 2002 na 3,2% v roku 2003,  v absolútnej hodnote vývoz medziročne vzrástol o 1,3 mld. Sk (25,4 mld. Sk v roku 2003 oproti 24,2 mld. Sk v roku 2002). Bilancia obchodu s agropotravinárskymi produktmi dosiahla v roku 2003 deficit 15 mld. Sk a oproti roku 2002 sa zlepšila o 3,5 mld. Sk. Celkový komoditný prehľad vývoja zahraničného obchodu s agropotravinárskymi komoditami v roku 2003 v porovnaní s rokom 2002 je v prílohe č. 2.

Pretrvávajúce tendencie nerovnováhy slovenského zahraničného obchodu sú dôsledkom deficitnosti slovenskej ekonomiky ako celku. Reštrukturalizácia ekonomiky bola doposiaľ prevažujúco zameraná na udržiavanie konkurenčnej schopnosti cestou využívania nákladovej konkurencie (nízke mzdy, jednoduchšie menej sofistikované výrobky). Zdedená štruktúra priemyselnej výroby je stále ešte vysoko surovinovo a energeticky dovozne náročná. Ponuka domácej výroby je stále nízka a v podmienkach vyššieho hospodárskeho rastu nie je schopná uspokojovať nároky domáceho dopytu. Nízka efektívnosť ponukovej stránky ekonomiky sa dotýka i exportuschopných kapacít. Tieto v dôsledku nízkej flexibility a kvality subdodávateľských väzieb a najmä nedostatočného technologického zázemia produkčnej sféry sú schopné nárast svojich exportných aktivít realizovať predovšetkým prostredníctvom zvýšených dovozov. Popri týchto faktoroch však už zaznamenávame postupnú zmenu výrobno-vývoznej komoditnej skladby. Aj štatistické údaje za rok 2003 ukázali pozitívne smerovanie k finálnejšej a sofistikovanejšej  produkcii a tým aj k vyššej pridanej hodnote. Okrem rastu podielu vozidiel a ich častí (kapitola 87 colného sadzobníka) na celkovom vývoze, výraznejšie rástol aj podiel strojov (kapitola 84 colného sadzobníka). V širokej vývoznej štruktúre tejto kapitoly to boli hlavne stroje na automatické spracovanie údajov, práčky, ložiská, kotly na výrobu pary, stroje s vlastnou individuálnou funkciou, čerpadlá, umývačky riadu, stroje na spracovanie kaučuku, atď.. Postupný rast podielu nábytku (kapitola 94 colného sadzobníka) na celkovom vývoze bol v podstatnej miere spôsobený rastom vývozu sedadiel do motorových vozidiel a ich častí.

           Na druhej strane v komoditnej skladbe vývozu za posledné roky postupne klesá podiel surovinových produktov. Ide hlavne o nerastné palivá – rafinérske produkty  (kapitola 27 colného sadzobníka), drevo (kapitola 44 colného sadzobníka), papier, kartón a lepenka (kapitola 48 colného sadzobníka), hliník (kapitola 76 colného sadzobníka). Významne klesol tiež podiel vývozu organických chemických výrobkov (kapitola 29 colného sadzobníka), plastov (kapitola 39 colného sadzobníka), odevov (kapitola 62 colného sadzobníka).

Zásadný problém deficitného vývoja zahraničného obchodu SR spočíva v stále nízkej konkurenčnej schopnosti produkčnej sféry jej ekonomiky. Z hľadiska simultánneho rastu zamestnanosti a exportnej výkonnosti práve priemysel predstavuje  oblasť na dosiahnutie čo najvýraznejšej synergie. Rast exportu priemyselnej produkcie, pri spolupôsobení vývoja v oblasti produktivity práce, úzko súvisí s rastom zamestnanosti v priemysle. Pri hodnotení služieb je ich účelné členiť na obchod a ostatné služby. Špecifikum obchodu spočíva v tom, že rast dovozu pri spolupôsobení produktivity práce vyvoláva rast zamestnanosti vo vnútornom obchode. Takýto rast zamestnanosti je však v prevažnej miere spojený s prehlbovaním deficitnosti obchodnej bilancie. Riešenie spočíva v nájdení istej rovnováhy medzi saldom zahraničného obchodu a zamestnanosťou. 

	Ekonomický rast v roku 2003 bol stimulovaný najmä rastom zahraničného dopytu. Súkromná spotreba sa v roku 2003 znížila, najmä zvýšením regulovaných cien, zavedením zvýšenej dvojtarifnej DPH (14% a 19%), v druhej polovici roka aj spotrebných daní a obozretnou mzdovou politikou zamestnávateľov tak vo verejnom ako i v súkromnom sektore. Zmenu v celkovom vývoji reálnych miezd v roku 2003 signalizoval aj priebežný mesačný monitoring vývoja miezd  vo vybraných odvetviach. Zmeny v mzdovej politike sú prirodzeným dôsledkom viacerých faktorov: plánovania úprav miezd na rok 2003 pod vplyvom nízkej úrovne inflácie v roku 2002; nerovnovážneho rastu miezd v roku 2002 (vplyv realizácie zákona o štátnej a verejnej službe); slabších hospodárskych výsledkov podnikov v roku 2002 a očakávaných zvýšených výrobných nákladov v roku 2003 z titulu zvyšovania regulovaných cien. 
Zmenu pozitívneho vývoja deficitu zahraničného obchodu  v roku 2003, možno v rozhodujúcej miere pripísať na vrub priamych zahraničných investícií už na Slovensku etablovaných  (US Steel, Volkswagen a pod.). Súbežne vláda SR pripravila  daňovú reformu formou zavedenia rovnej dane  vo výške 19% s účinnosťou od 1. 1. 2004,  zintenzívnila aktivity pri podpore prílevu zahraničných investícií a doprivatizovaní podnikov sieťových odvetví v majetku štátu. Tieto skutočnosti a opatrenia viedli k posilňovaniu Slovenskej koruny voči referenčným menám a hodnoteniu medzinárodne etablovaných ratingových agentúr.

2. Zhodnotenie vývoja zahraničného obchodu v roku 2003

2.1. Komoditná štruktúra 

Vývoz

           Najväčší podiel na vývoze za rok 2003 mali nasledujúce komodity (komoditné členenie HS4 – podkapitoly colného sadzobníka):

	Hodnota	Podiel v %	Index	Medziročný	
	v mld.Sk	z výv.celkom	03 / 02	prírastok v mld.Sk	
Osobné  automobily 	147,3	18,3	151,6	+50,1	
Ploché valcované výrobky zo železa,					
         alebo nelegovanej ocele spolu	52,1	6,5	129,4	+11,8	
Časti a príslušenstvo motorových vozidiel 	44,8	5,6	159,9	+16,8	
Benzíny a oleje 	33,1	4,1	99,5	-0,2	
Karosérie  motorových  vozidiel 	25,2	3,1	7 586,4	+24,8	
Drôty, káble 	22,8	2,8	112,8	+2,6	
Sedadlá  	21,7	2,7	163,2	+8,4	
Nové pneumatiky z gumy	13,3	1,7	118,9	+2,1	
Ložiská	10,6	1,3	119,9	+1,8	
Surový (nespracovaný) hliník	10,5	1,3	92,5	-0,8	

          Na celkovom náraste vývozu za rok 2003 o 151,0 mld. Sk oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka mali hlavný podiel nárasty vývozu v kapitolách colného sadzobníka (HS2):   
-    vozidlá nárast o 92,1 mld. Sk, 
-    stroje, prístroje a ich časti nárast o 18,1 mld. Sk,  
-	železo a oceľ nárast o 11,5 mld. Sk, 
-     elektrické  stroje  a zariadenia  a  ich časti nárast o 10,0 mld. Sk, 
-     nábytok nárast o 9,8 mld. Sk, 
-     výrobky zo železa  a ocele o 3,1 mld. Sk, 
 -    kaučuk a výrobky z neho nárast o 2,8 mld. Sk, 
-	železničné a električkové lokomotívy, vozový park  nárast o 2,3 mld. Sk, 
-	nerastné palivá nárast o 2,1 mld. Sk,         
-	obuv nárast o 1,9 mld. Sk. 

 V podrobnejšom komoditnom členení (HS4) zaznamenali najväčšie medziročné prírastky vo vývoze komodity bezprostredne súvisiace s rozvojom automobilového priemyslu – osobné automobily, karosérie motorových vozidiel, časti a príslušenstvo motorových vozidiel, zo sedadiel hlavne časti sedadiel do motorových vozidiel. Ďalej významný rast vývozu zaznamenali ploché valcované výrobky zo železa alebo nelegovanej ocele, stroje na automatické spracovanie údajov a ich jednotky, práčky, transformátory, drôty a káble, nákladné vagóny, pneumatiky, elektrická energia, elektrónky, ložiská, videofonické prístroje, elektrické zariadenia na vypínanie, alebo na ochranu  elektrických  obvodov, kotly na výrobu pary. 
        
          Najväčšie poklesy vývozov oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka boli v kapitolách colného sadzobníka (HS2):
-	organické chemické výrobky pokles o 2,6 mld. Sk,
-	odevy a odevné doplnky pokles o 2,3 mld. Sk, 
-	papier, kartón a lepenka pokles o 1,5 mld. Sk. 

          Najvyšší podiel na slovenskom exporte v roku 2003 mali nasledujúce firmy. Uvedených dvadsať firiem realizovalo spolu  asi 49 % celkového slovenského exportu.

1	.	VOLKSWAGEN a.s.	
2	.	U. S. Steel Košice, s.r.o.	
3	.	Slovnaft a.s.	
4	.	JOHNSON CONTROLS INTERNATIONAL s.r.o.	
5	.	SLOVALCO a.s.	
6	.	WHIRLPOOL SLOVAKIA s.r.o.	
7	.	SCP a.s.	
8	.	CONTINENTAL MATADOR s.r.o	
9	.	SAMSUNG Electronics Slovakia s.r.o	
10	.	MATADOR A.S.	
11	.	SONY SLOVAKIA	
12	.	INA SKALICA s.r.o.	
13	.	Slovenské elektrárne, a.s	
14	.	Lear Corporation Slovakia s.r.o	
15	.	DUSLO a.s.	
16	.	SAS Automotive s.r.o.	
17	.	EMBRACO SLOVAKIA, s.r.o	
18	.	Panasonic AVC Networks Slovakia s.r.o	
19	.	BSH DRIVES&PUMPS	
20	.	TATRAVAGONKA A.S.	

Dovoz

          Najväčší podiel na dovoze za rok 2003 mali nasledujúce komodity (komoditné členenie HS4 – podkapitoly colného sadzobníka):

	Hodnota	Podiel v %	Index	Medziročný	
	v mld.Sk	z dov.celkom	03 / 02	prírastok v mld.Sk	
Časti a príslušenstvo motorových vozidiel     . 	70,5	8,5	147,8	+22,8	
Minerálne oleje surové - ropa	39,2	 5	 94	-2,5	
Zemný plyn a iné plynné uhľovodíky	36,6	4,4	98,0	-0,8	
Osobné  automobily 	25,6	3,1	105,5	+1,3	
Lieky 	18,7	2,3	99,4	-0,1	
Ostatné výrobky z plastov 	13,3	1,6	149,5	+4,4	
Zážihové spaľovacie piestové motory	12,4	1,5	140,3	+3,6	
Drôty, káble 	12,0	1,5	108,1	+0,9	
Stroje na automatické spracovanie 	 	 	 	 	
                           údajov a ich jednotky	10,2	1,2	89,6	-1,2	
Elektrické zariadenia na vypínanie, alebo 	 	 	 	 	
             ochranu  elektrických  obvodov	10,1	1,2	129,8	+2,3	
Dieselové motory 	9,3	1,1	178,0	+4,1	

          Na celkovom náraste dovozu za rok 2003 o 78,6 mld. Sk v porovnaní s predchádzajúcim rokom mali hlavný podiel nárasty dovozu  v kapitolách colného sadzobníka (HS2):  
     -    vozidlá nárast o 25,8 mld. Sk, 
     -    elektrické  stroje  a zariadenia  a  ich časti nárast o 14,9 mld. Sk, 
-	stroje, prístroje a ich časti nárast o 11,4 mld. Sk,
-	plasty a výrobky z nich nárast o 7,3 mld. Sk,
-	kaučuk a výrobky z neho nárast o 4,2 mld. Sk,
-	výrobky zo železa a ocele nárast o 3,8 mld. Sk.

          Významný podiel na celkovom dovoze a tiež najväčšie medziročné prírastky v dovoze zaznamenali v roku 2003 dovozy komponentov do motorových vozidiel - časti a príslušenstvo motorových vozidiel, výrobky z plastov (hlavne príslušenstvo ku karosériám), dieselové motory, zážihové spaľovacie piestové motory. V súvislosti s rastom produkcie v automobilovom priemysle a rozvojom kooperačných vzťahov rast dovozu týchto komodít v porovnaní s predchádzajúcim rokom podstatne prevýšil priemernú dynamiku rastu dovozu.

          Najväčšie poklesy dovozu  oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka boli v kapitolách colného sadzobníka (HS2):
-	zvyšky a odpady v potravinárskom priemysle o 0,9 mld. Sk,
-	nerastné palivá o 0,8 mld. Sk,
-	organické chemické výrobky  o 0,7 mld. Sk.

Prehľad 20 najvýznamnejších vývozných a dovozných komodít v roku 2003 je uvedený v prílohe č. 2.

2.2. Teritoriálna štruktúra

          V roku 2003 pokrýval podiel obchodu s EÚ a CEFTA spolu 80,3% nášho celkového zahraničného obchodu (EÚ 55,9 %, CEFTA 24,4 %) a to pri náraste podielu dovozov na celkovom dovoze SR (zo 73,5 % v roku 2002 na 75 % v roku 2003) a pri poklese podielu vývozov na celkovom vývoze SR (z 89,5 % v roku 2002 na 85,8 % v roku 2003). Pri smerovaní vývozov SR bola v roku 2003 zaznamenaná tendencia rastu podielu vývozu do tretích krajín.

          Podiel dovozu z EÚ aj z CEFTA v roku 2003 mierne rástol a dosiahol spolu 75 % celkového dovozu SR (EÚ 51,4 %, CEFTA 23,6 %). Z EÚ aj z CEFTA  rástli hlavne dovozy súvisiace s rastom produkcie a rozvojom kooperačných vzťahov v automobilovom priemysle, ale aj ďalšie dovozy z kapitol stroje, elektrické stroje, plasty a výrobky z nich, kaučuk a výrobky z neho. Z CEFTA bol zaznamenaný aj významný nárast dovozu elektrickej energie (hlavne z ČR). Na poklese podielu dovozu z tretích krajín dominovalo pokračujúce klesanie dovozu z Ruska (ropa, zemný plyn). Pri dovoze z tretích krajín v roku 2003 najviac vzrástol podiel Južnej Kórei na celkovom dovoze (rast dovozu hlavne v kapitolách elektrických strojov, strojov, optických prístrojov). Pri pokračujúcom raste podielu Číny na celkovom dovoze rástli v roku 2003 hlavne dovozy strojov, elektrických strojov, obuvi a odevov. 

          Naopak podiel vývozu do EÚ a CEFTA spolu v roku 2003 poklesol na úroveň 85,9 % celkového vývozu SR (EÚ 60,6 %, CEFTA 25,2 %).  Pokračujúci pokles dynamiky vývozu do CEFTA a pokles dynamiky vývozu do EÚ v druhom polroku 2003 boli sprevádzané rastom dynamiky vývozu do tretích krajín. Popri výraznom náraste podielu vývozu do USA (1,4 % v roku 2002 a 5,3 % v roku 2003) vzrástol podiel vývozu do ďalších krajín, hlavne Číny, Kanady, Ruska, Austrálie, Turecka, Mexika. Na raste vývozu do týchto krajín sa významne podieľali vozidlá (najviac do USA, Kanady, Austrálie), ďalej železo a oceľ (Čína, Rusko, Turecko), stroje (Čína, Turecko, Mexiko), mlynárske výrobky, slad (Rusko).

          Najvýznamnejšie obchodné partnerské krajiny SR v roku 2003 z hľadiska objemu vývozu uvádza nasledujúca tabuľka:

  	 	Hodnota	Podiel	Prírastok*)	 	
 	 	mld. Sk	v %	mld. Sk	 	
 	Vývoz celkom	803,0	100,0	+151,0	 	
 		 	 	 	 	
 	Nemecko	247,6	30,8	+78,0	 	
 	ČR	103,6	12,9	+4,6	 	
 	Taliansko	60,1	7,5	-9,8	 	
 	Rakúsko	59,7	7,4	+9,6	 	
 	USA	42,2	5,3	+32,8	 	
 	Maďarsko	39,1	4,9	+3,6	 	
 	Poľsko	38,4	4,8	+3,6	 	
 	Francúzsko	28,2	3,5	+1,0	 	
 	Holandsko	21,7	2,7	+1,8	 	
 	Británia	17,0	2,1	+1,4	 	
 	*) Prírastok oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka	 	

          Najvýznamnejšie obchodné partnerské krajiny SR v roku 2003 z hľadiska objemu dovozu podľa krajiny pôvodu tovaru uvádza nasledujúca tabuľka: 
          
 	 	Hodnota	Podiel	Prírastok*)	 	
 	 	mld. Sk	v %	mld. Sk	 	
 	 Dovoz celkom	826,6	100,0	+78,6	 	
 		 	 	 	 	
 	  Nemecko	210,6	25,5	+41,4	 	
 	  ČR	118,3	14,3	+5,0	 	
 	  Rusko	88,7	10,7	-5,2	 	
 	  Taliansko	51,0	6,2	-0,5	 	
 	  Rakúsko	36,2	4,4	+4,7	 	
 	  Francúzsko	35,1	4,2	+2,1	 	
 	  Poľsko	29,1	3,5	+5,1	 	
 	  Maďarsko	28,4	3,4	+8,0	 	
 	  Španielsko	22,4	2,7	-1,1	 	
 	  Čína	20,4	2,5	+4,8	 	
 	*) Prírastok oproti rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka	 	

          Najväčšie medziročné nárasty vývozu  v roku 2003 smerovali do krajín:
1. Nemecko	78,0	mld. Sk	
2. USA	32,8	mld. Sk	
3. Rakúsko	9,6	mld. Sk	
4. ČR	4,6	mld. Sk	
5. Poľsko	3,6	mld. Sk	
6. Maďarsko	3,6	mld. Sk	
7. Čína	3,3	mld. Sk	
8. Rusko	3,3	mld. Sk	
9. Španielsko	2,6	mld. Sk	

         Najväčšie medziročné poklesy pri vývoze boli do krajín:
1. Taliansko	-9,8	mld. Sk	
2. Japonsko	-3,6	mld. Sk	
3. Juhoslávia	-0,9	mld. Sk	

          Najväčšie medziročné nárasty dovozu  v roku 2003 smerovali z krajín:
1. Nemecko	41,4	mld. Sk	
2. Maďarsko	8,0	mld. Sk	
3. Poľsko	5,1	mld. Sk	
4. ČR	5,0	mld. Sk	
5. Čína	4,8	mld. Sk	
6. Rakúsko	4,7	mld. Sk	
7.Južná Kórea	4,6	mld. Sk	
8. Francúzsko	2,1	mld. Sk	
9. Japonsko	1,8	mld. Sk	
10.Rumunsko	1,5	mld. Sk	

          Najväčšie poklesy dovozov v roku 2003 oproti predchádzajúcemu roku boli zaznamenané  z krajín:   
1. Rusko	-5,2	mld. Sk	
2. Británia	-1,3	mld. Sk	
3. Španielsko	-1,1	mld. Sk	
          
          Bilancia vzájomného obchodu s EÚ v roku 2003 dosiahla aktívum 62,3 mld. Sk, čo znamenalo medziročné zlepšenie bilancie o 43,8 mld. Sk. S výnimkou Španielska, Francúzska, Británie, Írska, Portugalska a Švédska sme s ostatnými krajinami EÚ zaznamenali aktívnu obchodnú bilanciu.

          Bilancia v obchode s krajinami CEFTA dosiahla výšku 7,6 mld. Sk, čo znamenalo medziročné zhoršenie o 7,8 mld. Sk. Obchod s jednotlivými krajinami CEFTA okrem ČR a Slovinska bol aktívny. V obchode s ČR sa po úspešnejšom začiatku roka 2003 prehlboval prepad obchodnej bilancie a za rok dosiahol deficit vo výške 14,7 mld. Sk, čo znamenalo zhoršenie oproti  rovnakému obdobiu predchádzajúceho roka o 0,4 mld. Sk. 

          Najlepšia bilancia vo vzájomnom obchode v roku 2003 bola s krajinami:
 	 	Bilancia	     Medziročné	 	
 	 	v mld. Sk	zmeny v mld. Sk	
 	Nemecko	37,0	+36,7	 	
 	USA	26,1	+32,6	 	
 	Rakúsko	23,5	+4,9	 	
 	Maďarsko	10,8	-4,4	 	
 	Poľsko	9,2	-1,5	 	
 	Taliansko	9,1	-9,3	 	
 	Holandsko	8,1	+1,3	 	

           Naopak najhoršia obchodná bilancia bola zaznamenaná s krajinami:
 	 	Bilancia	     Medziročné	 	
 	 	v mld. Sk	zmeny v mld. Sk	
 	Rusko	-78,8	+8,5	 	
 	Čína	-15,2	-1,5	 	
 	ČR	-14,7	-0,4	 	
 	Japonsko	-12,7	-5,4	 	
 	Španielsko	-9,3	+3,6	 	
 	Francúzsko	-6,9	-1,1	 	
 	Južná Kórea	-6,6	-4,6	 	

          Najvýraznejšie  medziročné   zlepšenie  obchodnej  bilancie  bolo  dosiahnuté  v  obchode s Nemeckom o 36,7 mld. Sk,  s  USA o 32,6 mld. Sk, s Ruskom o 8,5 mld. Sk, s Rakúskom o 4,9 mld. Sk, naopak najväčšie zhoršenie bolo v obchode s Talianskom o 9,3 mld. Sk, s Japonskom o 5,4 mld. Sk, s Južnou Kóreou o 4,6 mld. Sk, s Maďarskom o 4,4 mld. Sk.

	Celkový teritoriálny prehľad vývoja zahraničného obchodu v roku 2003 je uvedený v prílohách č. 1 a 2.

3. Vývoj vývozno–dovoznej skladby zahraničného obchodu za roky 2000 až 2003

          Postupne sa meniaca výrobno-vývozná štruktúra slovenskej ekonomiky a tiež štruktúra dovozov reagujúca na dovozné nároky výroby sa výrazne prejavili na výsledku zahraničného obchodu za rok 2003. 
          Vývoj komoditnej skladby vývozu za posledné roky ukazuje na postupný pokles podielu surovinových produktov. Ide hlavne o nerastné palivá – rafinérske produkty,  hliník a výrobky z neho, drevo, papier, kartón a lepenku, železo a oceľ. Významne klesol tiež podiel vývozu organických chemických výrobkov, plastov a odevov. 
          Na druhej strane sa prejavuje smerovanie k finálnejšej a sofistikovanejšej  produkcii a tým aj k vyššej pridanej hodnote. Okrem rastu podielu na celkovom vývoze vozidiel, ich častí a príslušenstva a tiež karosérií, výraznejšie rástol podiel strojov a prístrojov a elektrických strojov a zariadení, nábytku (v podstatnej miere spôsobený rastom vývozu sedadiel do motorových vozidiel a ich častí) a tiež pneumatík.
          Najvýznamnejšie zmeny dovoznej štruktúry od roku 2000 boli spôsobené postupným klesaním dovozu nerastných palív a rastom dovozov komponentov pre rozvíjajúcu sa automobilovú výrobu.
          Vývoj štruktúry vývozu od roku 2000 dokumentuje nasledujúca tabuľka, ktorá uvádza najvýznamnejšie vývozné kapitoly colného sadzobníka zahŕňajúce spolu 82 až 85% celkového vývozu SR.

	Hodnota v mld. Sk	Podiel  v%	
	2000	2001	2002	2003	Zmena 	2000	2001	2002	2003	Zmena 	
	 	 	 	 	 03-00	 	 	 	 	 03-00	
Vývoz SR celkom	548,5	611,3	652,0	803,0	254,5	100,0	100,0	100,0	100,0	 	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
87 Vozidlá 	114,9	114,6	130,2	222,3	107,4	20,9	18,7	20,0	27,7	6,7	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8707 Karosérie 	0,1	0,2	0,3	25,2	25,0	0,0	0,0	0,1	3,1	3,1	
8703 Osobné  automobily  	89,4	85,3	97,1	147,3	57,9	16,3	13,9	14,9	18,3	2,0	
8708 Časti, príslušenstvo 	19,8	22,7	28,0	44,8	25,0	3,6	3,7	4,3	5,6	2,0	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
84 Jadr.reakt., kotly, stroje	51,8	57,9	60,7	78,8	27,0	9,4	9,5	9,3	9,8	0,4	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8471 Stroje na automatické 	3,4	2,3	1,1	7,7	4,3	0,6	0,4	0,2	1,0	0,3	
     sprac. údajov a ich jednotky	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8403 Kotly na ústredné kúrenie	1,3	2,2	3,0	3,3	2,0	0,2	0,4	0,5	0,4	0,2	
8402 Kotly na výrobu pary 	1,1	0,7	1,8	3,0	1,9	0,2	0,1	0,3	0,4	0,2	
8479 Stroje s vlastnou 	1,2	1,4	1,7	2,9	1,7	0,2	0,2	0,3	0,4	0,1	
     individuálnou funkciou	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8450 Práčky	5,5	5,5	5,7	9,2	3,7	1,0	0,9	0,9	1,1	0,1	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
85 Elektrické stroje 	44,4	56,6	62,1	72,1	27,8	8,1	9,3	9,5	9,0	0,9	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8521 Videofonické prístroje 	0,0	1,8	2,1	3,9	3,8	0,0	0,3	0,3	0,5	0,5	
     na záznam a reprodukciu	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8540 Elektrónky	1,8	3,1	4,3	6,2	4,4	0,3	0,5	0,7	0,8	0,4	
8504 Elektrické transformátory	3,8	3,7	5,6	8,4	4,6	0,7	0,6	0,9	1,0	0,3	
8544 Drôty, káble 	14,5	17,4	20,2	22,8	8,3	2,6	2,8	3,1	2,8	0,2	
8536 Elektrické zariadenia na 	1,5	1,9	2,3	3,6	2,1	0,3	0,3	0,4	0,4	0,2	
     vypínanie, ochranu el.obv.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
72 Železo a ocel	46,9	50,5	49,9	61,4	14,4	8,6	8,3	7,7	7,6	-0,9	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
7208-12,19,20,25,26  Ploché  	39,6	41,4	40,3	52,1	12,5	7,2	6,8	6,2	6,5	-0,7	
     valcované  výrobky  spolu	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
7202 Ferozliatiny: 	4,0	3,9	3,9	3,4	-0,6	0,7	0,6	0,6	0,4	-0,3	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
27 Nerastné palivá	38,4	40,3	39,5	41,6	3,2	7,0	6,6	6,1	5,2	-1,8	
2716 Elektrická energia 	2,1	3,1	4,8	6,8	4,6	0,4	0,5	0,7	0,8	0,5	
2710 Benzíny a oleje 	35,5	35,5	33,3	33,1	-2,4	6,5	5,8	5,1	4,1	-2,4	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
94 Nábytok	15,3	18,9	25,6	35,4	20,1	2,8	3,1	3,9	4,4	1,6	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
9401 Sedadlá  	7,3	8,9	13,3	21,7	14,4	1,3	1,5	2,0	2,7	1,4	
9403 Ostatný nábytok	5,6	7,0	8,3	9,4	3,9	1,0	1,1	1,3	1,2	0,2	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
73 Výrobky zo železa a ocele	17,1	19,9	21,7	24,8	7,7	3,1	3,3	3,3	3,1	0,0	
48 Papier, kartón a lepenka	21,3	24,3	24,4	22,9	1,6	3,9	4,0	3,7	2,8	-1,0	
39 Plasty a výrobky z nich	19,5	19,4	21,0	21,9	2,4	3,6	3,2	3,2	2,7	-0,8	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
40 Kaučuk a výrobky z neho	10,0	13,1	16,8	19,7	9,6	1,8	2,1	2,6	2,5	0,6	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
4011 Pneumatiky 	6,2	7,8	11,2	13,3	7,0	1,1	1,3	1,7	1,7	0,5	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
62 Odevy a odevné doplnky	17,3	19,3	19,3	17,0	-0,4	3,2	3,2	3,0	2,1	-1,0	
44 Drevo	13,2	14,8	15,2	15,8	2,5	2,4	2,4	2,3	2,0	-0,4	
64 Obuv	9,7	11,2	12,9	14,8	5,1	1,8	1,8	2,0	1,8	0,1	
76 Hliník a výrobky z hliníka	14,9	15,8	15,2	14,6	-0,3	2,7	2,6	2,3	1,8	-0,9	
29 Organické chemické výrobky	14,0	13,8	13,7	11,1	-2,9	2,6	2,3	2,1	1,4	-1,2	
70 Sklo a sklenené výrobky	7,3	8,7	9,7	9,7	2,5	1,3	1,4	1,5	1,2	-0,1	

          Zásadný vplyv na zmenu štruktúry vývoznej skladby mali vozidlá, ktoré sú od roku 1998 najvýznamnejším vývozným artiklom SR a v roku 2003 zaznamenali prudký nárast vývozu podielom 27,7% hodnoty z celkového vývozu SR. Za posledné štyri roky (od roku 2000) tak vozidlá zaznamenali najprudší nárast podielu vývozu na celkovom vývoze (o 6,7%) a ich vývoz sa skoro zdvojnásobil (zo 114,9 mld. Sk na 222,3 mld. Sk). Na postupnom raste vývozu vozidiel sa podieľajú osobné automobily a časti a príslušenstvo motorových vozidiel, najvyšší nárast podielu na celkovom vývoze však zaznamenali karosérie, ktorých vývoz v roku 2003 prudko stúpol.
  
          Významný nárast podielu vývozu na celkovom vývoze od roku 2000 o 1,6% bol v kapitole nábytok. Tu treba upresniť, že podstatnú časť vývozu v tejto kapitole tvoria sedadlá do motorových vozidiel a ich časti. Ich vývoz sa od roku 2000 temer strojnásobil (zo 7,3 mld. Sk na 21,7 mld. Sk) a ich podiel na celkovom vývoze narástol o 1,4% na 2,7% celkového vývozu. Podiel vývozu ostatného nábytku a jeho častí v roku 2003 poklesol, ale celkovo za posledné štyri roky vzrástol o 0,2% na 1,2% celkového vývozu SR.

          Rastúce vývozy strojov a kotlov zvýšili od roku 2000 podiel vývozu kapitoly jadrové reaktory, kotly, stroje, prístroje, mechanické zariadenia na celkovom vývoze o 0,4% na 9,8%. Za toto obdobie najviac rástli podiely vývozu strojov na automatické spracovanie údajov a ich jednotiek, kotlov na ústredné kúrenie, kotlov na výrobu pary, strojov s vlastnou individuálnou funkciou, práčok. Podiel vývozu ložísk (jeden z našich významných vývozných artiklov) zostal za posledné štyri roky na približne rovnakej úrovni.

           Podiel vývozu realizovaného v kapitole elektrické stroje a zariadenia v roku 2003 síce poklesol, ale celkovo za posledné štyri roky vzrástol o 0,9% na 9,0% celkového vývozu SR. Najviac narástol podiel vývozu videofonických prístrojov na záznam a reprodukciu, elektrónok, transformátorov, drôtov a káblov, zariadení na vypínanie alebo ochranu elektrických obvodov. 

          Nárast podielu vývozu v kapitole kaučuk a výrobky z neho o 0,6% na 2,5% celkového vývozu SR za posledné štyri roky bol spôsobený hlavne rastom vývozu pneumatík, ktorých vývoz sa od roku 2000 viac ako zdvojnásobil.

          Najvýraznejší pokles podielu vývozu o 1,8% od roku 2000 zaznamenali nerastné palivá z podielu 7,0% na 5,2% celkového vývozu. Hlavný podiel na tom mal postupne pokračujúci pokles vývozu benzínov a olejov (z hodnoty 35,5 mld. Sk v roku 2000 na 33,1 mld. Sk v roku 2003).  Podiel vývozu elektrickej energie vykazoval za posledné štyri roky nárast z 0,4% na 0,8%  celkového vývozu SR. 

          Príčinou postupného poklesu podielu vývozu železa a ocele sú hlavne ploché valcované výrobky. S podielom 6,5% na celkovom vývoze v roku 2003 patria k najvýznamnejším vývozným komoditám, ale ich podiel na celkovom vývoze od roku 2000 postupne poklesol o 0,7%. Pokles aj v absolútnych hodnotách zaznamenal vývoz ferozliatin (zo 4,0 mld. Sk v roku 2000 na 3,4 mld. Sk v roku 2003).

          Pri vývoze hliníka a výrobkov z neho, odevov a odevných doplnkov a organických chemických výrobkov  je pokles podielu na celkovom vývoze za posledné štyri roky (o 0,9%, 1,0% a 1,2%) sprevádzaný aj absolútnym poklesom vývozu.  

          Postupne klesal aj podiel vývozu papiera, kartónu a lepenky, ďalej plastov a výrobkov z nich a tiež dreva. Od roku 2000 to znamenalo pokles o 1,0%,  0,8% a 0,4% na celkovom vývoze SR.
      
          Vývoj štruktúry dovozu od roku 2000 dokumentuje nasledujúca tabuľka, ktorá uvádza najvýznamnejšie dovozné kapitoly colného sadzobníka zahŕňajúce spolu 74 až 76% celkového dovozu SR.
         
	Hodnota v mld. Sk	Podiel  v%	
	2000	2001	2002	2003	Zmena 	2000	2001	2002	2003	Zmena 	
	 	 	 	 	 03-00	 	 	 	 	 03-00	
Dovoz SR celkom	590,3	714,1	748,0	826,6	236,4	100,0	100,0	100,0	100,0	 	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
84 Jadr.reakt., kotly, stroje	78,2	100,8	105,9	117,4	39,2	13,2	14,1	14,2	14,2	1,0	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8408 Dieselové motory 	0,4	2,6	5,2	9,3	8,9	0,1	0,4	0,7	1,1	1,1	
8479 Stroje s vlastnou 	2,3	4,0	4,3	5,7	3,4	0,4	0,6	0,6	0,7	0,3	
     individuálnou funkciou	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8439 Stroje na výrobu papier.	0,2	0,4	0,4	1,9	1,7	0,0	0,1	0,0	0,2	0,2	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
87 Vozidlá 	65,3	82,8	88,2	114,0	48,7	11,1	11,6	11,8	13,8	2,7	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8708 Časti, príslušenstvo 	39,9	43,4	47,7	70,5	30,6	6,8	6,1	6,4	8,5	1,8	
8704 Motorové vozidlá na 	3,0	5,4	6,7	7,4	4,4	0,5	0,8	0,9	0,9	0,4	
    nákladnú dopravu	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8703 Osobné  automobily 	16,1	24,6	24,2	25,6	9,5	2,7	3,4	3,2	3,1	0,4	
8701 Traktory a ťahače 	2,4	4,0	4,2	4,6	2,3	0,4	0,6	0,6	0,6	0,2	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
85 Elektrické stroje	61,6	79,6	85,6	100,4	38,9	10,4	11,2	11,4	12,2	1,7	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8540 Elektrónky 	2,4	2,8	3,7	6,3	4,0	0,4	0,4	0,5	0,8	0,4	
8537 Rozvádzače, rozv.panely	0,8	1,2	1,0	4,1	3,3	0,1	0,2	0,1	0,5	0,4	
8536 Elektrické zariadenia na 	5,2	6,7	7,7	10,1	4,8	0,9	0,9	1,0	1,2	0,3	
     vypínanie, ochranu el.obv.	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
8525 Vysielacie  prístroje 	4,0	5,5	6,9	8,0	4,0	0,7	0,8	0,9	1,0	0,3	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
27 Nerastné palivá	103,4	108,7	100,3	99,5	-3,9	17,5	15,2	13,4	12,0	-5,5	
     v tom:					 					 	
2716 Elektrická energia 	0,8	0,9	1,6	4,5	3,7	0,1	0,1	0,2	0,5	0,4	
2710 Benzíny a oleje 	3,5	6,0	7,9	7,1	3,6	0,6	0,8	1,1	0,9	0,3	
2701 Čierne uhlie	9,0	10,7	9,2	8,9	0,0	1,5	1,5	1,2	1,1	-0,4	
2711 Zemný plyn a iné plynné 	41,3	46,1	37,3	36,6	-4,7	7,0	6,5	5,0	4,4	-2,6	
     uhľovodíky	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
2709 Ropa	46,7	42,4	41,6	39,2	-7,5	7,9	5,9	5,6	4,7	-3,2	
					 					 	
39 Plasty a výrobky z nich	22,1	27,0	33,0	40,2	18,1	3,8	3,8	4,4	4,9	1,1	
73 Výrobky zo železa a ocele	15,0	19,8	23,2	27,0	12,0	2,5	2,8	3,1	3,3	0,7	
30 Farmaceutické výrobky	16,0	18,9	21,4	21,4	5,3	2,7	2,6	2,9	2,6	-0,1	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
3004 Lieky 	14,0	16,5	18,8	18,7	4,7	2,4	2,3	2,5	2,3	-0,1	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
72 Železo a ocel	12,4	16,9	18,7	20,3	7,9	2,1	2,4	2,5	2,5	0,4	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
7208-12,19,20,25,26  Ploché  	4,6	6,2	7,1	8,0	3,4	0,8	0,9	1,0	1,0	0,2	
     valcované  výrobky  spolu	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
90 Nástroje a prístr. optické	13,0	15,9	16,7	19,8	6,8	2,2	2,2	2,2	2,4	0,2	
48 Papier, kartón a lepenka	12,0	15,6	16,7	17,2	5,2	2,0	2,2	2,2	2,1	0,0	
40 Kaučuk a výrobky z neho	8,5	10,0	12,6	16,8	8,3	1,4	1,4	1,7	2,0	0,6	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
4011 Pneumatiky 	1,6	1,9	3,6	5,2	3,6	0,3	0,3	0,5	0,6	0,4	
 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
94 Nábytok	8,7	10,8	11,1	13,7	5,0	1,5	1,5	1,5	1,7	0,2	
     v tom:					 					 	
9401 Sedadlá 	4,4	5,0	4,8	7,7	3,3	0,7	0,7	0,6	0,9	0,2	
					 					 	
76 Hliník a výrobky z hliníka	8,3	9,6	10,5	10,5	2,2	1,4	1,3	1,4	1,3	-0,1	
     v tom:	 	 	 	 	 	 	 	 	 	 	
7601 Surový hliník 	3,6	3,8	3,4	2,9	-0,7	0,6	0,5	0,5	0,3	-0,3	
					 					 	
29 Organické chem. výrobky	12,2	11,3	10,9	10,2	-1,9	2,1	1,6	1,5	1,2	-0,8	

          Výrazný pokles podielu kapitoly nerastných palív na celkovom dovoze o 5,5% bol sprevádzaný absolútnym poklesom dovozu od roku 2000 o 3,9 mld. Sk. Popri rastúcom podiele elektriny a tiež benzínov a olejov (aj napriek poklesu dovozu benzínov v roku 2003) výrazne klesal dovoz ropy a od roku 2001 aj dovoz zemného plynu a čierneho uhlia. Celkový dovoz ropy od roku 2000 klesol o 7,5 mld. Sk aj napriek miernemu rastu hmotného objemu dovozu (od roku 2000 nárast o 5%) pri klesajúcich priemerných cenách, za ktoré sme ropu nakupovali z Ruska. Na znižovaní dovozu zemného plynu (o 4,7 mld. Sk od roku 2000) má podiel popri poklese priemerných cien aj znižovanie hmotného objemu dovozu (od roku 2000 o 6,9%). Celkovým poklesom podielu na dovoze (17,5% v roku 2000, 12% v roku 2003) sa nerastné palivá z najvýznamnejšieho miesta v komoditnej štruktúre dovozu dostali v roku 2003 na štvrté miesto za stroje, vozidlá a elektrické stroje.

          Najvýznamnejší nárast podielu na celkovom dovoze od roku 2000 (o 2,7%) zaznamenali vozidlá. Najviac vzrástol podiel častí a príslušenstva motorových vozidiel na celkovom dovoze.  Významnejšie tiež vzrástol podiel motorových vozidiel na nákladnú dopravu, osobných automobilov a traktorov.

          Na raste podielu elektrických strojov a zariadení na celkovom dovoze (o 1,7% od roku 2000) sa podieľali hlavne elektrónky, rozvádzače a rozvodové panely, elektrické zariadenia na vypínanie alebo ochranu elektrických obvodov, vysielacie prístroje pre rádiofóniu a rádiotelegrafiu, časti prístrojov na záznam a reprodukciu zvuku a obrazu.

          Dovoz plastov si posilnil pozíciu v celkovom dovoze o 1,1% hlavne rastom dovozov výrobkov z plastov príslušných ku karosériám.

          Na raste podielu kapitoly jadrové reaktory, kotly, stroje, prístroje, mechanické zariadenia na celkovom dovoze o 1% mali hlavný podiel nárasty dovozu dieselových motorov (naopak klesal podiel spaľovacích piestových motorov), strojov s vlastnou individuálnou funkciou, strojov na výrobu papieroviny.  

          Ďalej rástli podiely dovozov v kapitolách výrobky zo železa a ocele o 0,7%, kaučuk a výrobky z neho o 0,6% (hlavne rast podielu pneumatík), železo a oceľ o 0,4% (hlavne ploché valcované výrobky), nábytok o 0,2% (hlavne časti sedadiel do motorových vozidiel), nástroje a prístroje optické o 0,2%.

          Z hľadiska klesania podielu na celkovom dovoze treba tiež spomenúť chemické výrobky (dovoz v kapitole organických chemických výrobkov klesal aj absolútne) a kapitoly farmaceutických výrobkov (ide hlavne o lieky), hliníka (dovoz surového hliníka klesal aj absolútne).

4. Kurzové a menové vplyvy

V období január – december 2003 sa 92,2% inkás za vývozy a 90,6% platieb za dovozy zrealizovalo v EUR, USD a CZK. Vývoj kurzu SKK voči týmto menám  má potom zásadný vplyv vývoj slovenského zahraničného obchodu z titulu kurzového vývoja vo väzbe na štruktúru inkás a platieb.
 	
V porovnaní s rokom 2002 sa pozícia EUR na celkových inkasách a platbách spevnila, USD a CZK sa zoslabila, dokumentuje aj nasledujúci prehľad:

Za rok  2003 je devízová bilancia obchodu realizovaného v EUR prebytková vo výške 93,2 mld. Sk (inkasá za vývoz prevyšujú platby za dovoz), devízová bilancia obchodu v USD vykazuje schodok vo výške –78,5 mld. Sk a v CZK vo výške –24,7 mld. Sk (platby v USD a CZK prevyšujú inkasá).

Priemerný kurz SKK voči EUR v roku 2003 medziročne spevnil o 2,8 p. b., voči USD až o 18,9 p. b. a  voči CZK o 6,0 p. b. Kurz sa spevnil i vo vzťahu k ostatným sledovaným menám.

V dôsledku kurzového vývoja v uvedených menách (pri štruktúre devízových inkás roka 2003) sa znížila realizácia celkového vývozu ZO v roku 2003 v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 39 789,4 mil. Sk FCO (pri štruktúre devízových inkás roku 2002  o 44 786,1  mil. Sk),  z  toho v EUR o 18 486,7 mil. Sk  FCO (17 278,4 mil. Sk FCO), v USD o 16 612,1 mil. Sk FCO (21 740,1 mil. Sk FCO) a v CZK o 2 136,7  mil. Sk FCO (2 629,9 mil. Sk FCO).

V dovoze  SR vplyvom kurzového vývoja v uvedených menách (pri štruktúre devízových platieb roka 2003) sa znížila realizácia celkového dovozu za rok 2003 v porovnaní s predchádzajúcim rokom o 56 438,5 mil. Sk OP (pri štruktúre devízových platieb roku 2002 o 62 395,0 mil. Sk), z toho v EUR o 15 774,1 mil. Sk OP (14 570,0 mil. Sk OP),  v USD o 34 886,7 mil. Sk  OP  (40 760,5 mil. Sk OP) a v CZK  o 3 708,7  mil. Sk OP (4 545,8 mil. Sk OP).

Pri štruktúre devízových inkás a platieb roku 2003 sa zlepšilo saldo obchodu za január až december 2003 v porovnaní s rovnakým  obdobím predchádzajúceho roku o 16 649,1 mil. Sk (pri štruktúre devízových inkás a platieb roku 2002 o 17 608,9 mil. Sk). Aktívne saldo obchodu realizovaného v EUR sa v dôsledku spevnenia kurzu SKK voči EUR pri prevahe inkás v EUR nad platbami v  tejto  mene relatívne  zhoršilo o 2 712,6 mil. Sk  (pri  štruktúre  roku  2002 o 2 708,4 mil. Sk). Pasívne saldo  obchodu  realizovaného  v  USD  sa  medziročne zlepšilo o 18 274,6 mil. Sk (19 020,4 mil. Sk) a pasívne saldo obchodu realizovaného v CZK sa zlepšilo o 1 572,0 mil. Sk (1 915,9 mil. Sk).

5. Konkurenčná schopnosť slovenskej ekonomiky

Zmeny vývoznej a dovoznej štruktúry SR z hľadiska užitia produkcie v roku 2003 v porovnaní s rokom 2002
Vysokú dynamiku rastu z hľadiska užitia produkcie v hodnotenom období dosiahol vývoz investícií (47,7%), vývoz produkcie charakteru medzispotreby (17,1%) a vývoz konečnej spotreby celkom (19,5%), z toho produkcie dlhodobej spotreby (43,0%).
V dôsledku takéhoto vývoja sa v štruktúre vývozu celkom pozícia produkcie charakteru konečnej spotreby oslabila o 0,9 percentuálneho bodu (vývoz produkcie dlhodobej spotreby sa posilnil o 2,1 p. b., krátkodobej spotreby oslabil o 2,9 p. b.). Podiel produkcie charakteru medzispotreby sa znížil o 2,6 p. b. (naďalej však zostáva  rozhodujúcou zložkou vývoznej štruktúry z hľadiska jej užitia) a podiel produkcie investičného charakteru sa zvýšil o 3,5 percentuálneho  bodu.
Vývozná štruktúra SR z hľadiska užitia produkcie v roku v%		
	2002	2003	
Vývoz celkom	100,0	100,0	
Konečná spotreba	30,30	29,41	
- KS (PDS)	12,74	14,79	
- KS (PKS)	17,56	14,62	
Medzispotreba	52,37	49,80	
Investície	17,34	20,79	
Vo vývoznej štruktúre do EÚ, kandidátskych krajín a CEFTA má dominantné postavenie produkcia charakteru medzispotreby, ktorá sa v roku 2003 pohybovala v intervale od 48,7% (EÚ) do 62,2% (kandidátske krajiny) a 62,6% (CEFTA). V roku 2002 to bolo od 47,6% (EÚ) do 63,4% (kandidátske krajiny) a 63,7% (CEFTA). Medziročné zvýšenie podielu bolo do EÚ (1,1 p. b.). Do kandidátskych krajín sa znížilo o 1,2 p. b., do ostatných krajín sa znížilo o 16,5 p. b a do krajín CEFTA sa znížilo o 1,1 p. b.. 
Vyvezená produkcia charakteru konečnej spotreby do EÚ, kandidátskych, ostatných  krajín a krajín CEFTA sa v roku 2003 pohybovala v intervale od 28,6% (EÚ) do 33,6% (ostatné krajiny). V roku 2002 to bolo od 27,9% (ostatné krajiny) do 31,8% (EÚ). Medziročné zvýšenie podielu bolo u kandidátskych krajín, krajín CEFTA (0,7 p. b.) a v ostatných krajinách o 5,7 p. b. K zníženiu došlo v krajinách EÚ o 3,2 p .b.. Najnižší podiel užitia vývozu mali investície. V roku 2003 vo vývoze do EÚ bolo 22,7% (v roku 2002 to bolo 20,7%), do ostatných krajín 31,5 % (20,8%), do kandidátskych krajín 9,0% (8,5%) a do krajín CEFTA 8,9% (8,5%). K miernemu medziročnému zvýšeniu došlo v krajinách EÚ, v ostatných krajinách ako aj v kandidátskych krajinách a krajinách CEFTA.
Z doplňujúcich informácií obsiahnutých v tabuľkových prehľadoch vyplýva, že v roku 2003 oproti roku 2002 hmotný objem vývozu vzrástol o 5,2% a jednotkové ceny vývozu o 17,0%.
Významnú dynamiku rastu z hľadiska užitia produkcie v hodnotenom období dosiahol dovoz produkcie charakteru medzispotreby (12,4%), produkcie charakteru konečnej spotreby (6,2%), z toho dovoz produkcie charakteru dlhodobej spotreby (13,1%), krátkodobej spotreby (4,4%) a dovoz investícií (9,5%).
V štruktúre dovozu v roku 2003 oproti roku 2002 sa pozícia  produkcie charakteru medzispotreby na dovoze posilnila (o 1,04 p. b.).  Podiel produkcie charakteru konečnej spotreby a investícií poklesol (0,9 p. b. a 0,2 p. b. )
Dovozná štruktúra SR z hľadiska užitia produkcie v roku v%
	2002	2003	
Dovoz celkom	100,0	100,0	
Konečná spotreba	22,28	21,41	
- KS (PDS)	4,76	4,86	
- KS (PKS)	17,53	16,55	
Medzispotreba	59,47	60,51	
Investície	18,25	18,07	
Rozhodujúce postavenie v štruktúre dovozu z EÚ má produkcia charakteru medzispotreby. Pri medziročnom raste dovozu z EÚ o 12,8% zaznamenal najvyššiu dynamiku rastu dovoz charakteru medzispotreby (17,5%), ďalej dovoz charakteru konečnej spotreby (7,1%), z toho dovoz predmetov krátkodobej spotreby (5,9%), ako aj dovoz predmetov dlhodobej spotreby (10,5%). Dovoz investícií sa v porovnávanom období zvýšil  o 6,0%. Medzi porovnávanými rokmi pokles dovozu z EÚ zaznamenali Taliansko, Veľká Británia, Španielsko, Fínsko, Grécko, Portugalsko, a to najmä v dôsledku poklesu dovozu produkcie charakteru dlhodobej spotreby, medzispotreby a investícií.
V štruktúre dovozu z krajín EÚ, kandidátskych a ostatných krajín prevláda produkcia charakteru medzispotreby. Jej dovezený podiel v užití bol vyšší ako podiel v užití vývozu u krajín EÚ o 11,3 p. b. a ostatných krajín o 29,1 p. b.. Nižší bol v kandidátskych krajinách o 4,5 p. b.  Zastúpenie produkcie charakteru konečnej spotreby na dovoze z krajín EÚ v porovnaní s užitím vývozu je nižšie u krajín EÚ o 9,8 p. b. u kandidátskych krajín o 2,1 p. b. a ostatných krajín o 11,5 p. b. Podiel investícií v dovoze je vyšší ako vo vývoze u kandidátskych (6,6 p. b.) a nižší u ostatných krajín (17,6 p. b.) a krajín EÚ (1,4 p. b.). 
Z doplňujúcich údajov zároveň vyplýva, že rast dovozu medzi rokmi 2002 a 2003 vo výške 10,5% je dôsledkom rastu hmotného objemu dovozu (5,5%) a dovozných jednotkových cien  (4,8%).
Z hľadiska užitia produkcie rast vývozu v porovnávanom období (rok 2002 a 2003) je predovšetkým dôsledkom dynamiky rastu vývozu investícií, medzispotreby a z konečnej spotreby produkcie predmetov dlhodobej spotreby. Najnižšiu dynamiku rastu mala konečná spotreba produkcie predmetov krátkodobej spotreby. V porovnaní s predchádzajúcim obdobím si v štruktúre vývozu posilnila pozície medzispotreba a investície.

5. Priame a nepriame vývozy a dovozy

Vývoj štruktúry priamych a nepriamych vývozno-dovozných tokov zahraničného obchodu SR 

Vývoj štruktúry priamych a nepriamych vývozno-dovozných tokov za rok 2002 a 2003 dokumentuje nasledujúci tabuľkový prehľad:

	2002	2003	Index	
	mil. Sk	štrukt. v%	mil. Sk	štrukt. v%	2003/2002	
Priamy vývoz	360 767,0  	55,3	423 500,9  	52,7	117,4	
Priamy dovoz	552 683,4  	73,9	586 648,9  	71,0	106,1	
Saldo	-191 916,5  	×	-163 148,0  	×	×	
Nepriamy vývoz	291 250,9  	44,7	379 536,4  	47,3	130,3	
Nepriamy dovoz	195 292,1  	26,1	239 976,5  	29,0	122,9	
Saldo	95 958,8  	×	139 559,8  	×	×	
Zdroj: Colná štatistika, údaje za rok 2003 sú predbežné

Vývoz SR vzrástol za rok 2003 medziročne o 23,2% a dovoz o 10,5%.  Priamy vývoz sa zvýšil za rok 2003 o 17,4%, nepriamy vývoz o 30,3%,  priamy dovoz o 6,1% a nepriamy dovoz o 22,9%. V porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka sa dynamika priamych ako aj u nepriamych vývozov výrazne zvýšila, čo prispelo k zmierňovaniu celkového obchodného deficitu SR.
Saldo priamych obchodných tokov za rok 2003 bolo deficitné vo výške 163,1 mld. Sk a oproti rovnakému obdobiu minulého roka sa znížilo o 28,8 mld. Sk. Vo vyspelých krajinách priame vývozy spravidla prevyšujú priame dovozy a saldo ich obchodu je prebytkové. Saldo obchodu nepriamych obchodných tokov bolo prebytkové vo výške 139,6 mld. Sk a medziročne sa zlepšilo o 43,6 mld. Sk. Za rok 2003 na 1 Sk priamych dovozov v SR pripadalo 72 halierov priameho vývozu (v rovnakom období m.r. 65 halierov). Znamená to, že stupeň krytia priamych dovozov priamymi vývozmi sa zvyšuje. Podiel priamych vývozov na celkovom vývoze sa medziročne znížil o 2,6 percentuálneho bodu (z 55,3 na 52,7%), v objemovom vyjadrení však došlo k jeho navýšeniu o 62,7 mld. Sk. Obdobný vývoj mali priame dovozy, ich podiel na celkovom dovoze klesol  o 2,9 p.b. (zo 73,9 na 71,0%) a v objemovom vyjadrení  sa zvýšil o 34 mld. Sk. Na strane nepriamych vývozov a dovozov podiely aj objemy rástli, podiel vývozov zo 44,7% na 47,3% (nárast o 88,3 mld. Sk), podiel dovozu z 26,1% na 29,0% (nárast o 44,7 mld. Sk).
Vývoz po aktívnom zušľachtení reprezentuje v štruktúre nepriamych vývozov v podstate celý objem (vývoz na pasívne zušľachtenie netvorí ani 1%) a u nepriamych dovozov tvorí cca 97% aktívne zušľachtenie v podmienečnom systéme (zostatok predstavujú aktívne zušľachtenie v systéme navracania a po pasívnom zušľachtení a po opravách). 
Jednotkové ceny priamych vývozov sa zvýšili z 18,18 Sk  v roku 2002 na 20,26 Sk v roku 2003 a u priamych dovozov z 18,00 Sk na 18,06 Sk. Obdobný vývoj zaznamenali nepriame operácie, keď jednotkové ceny nepriamych vývozov stúpli zo 184,11 Sk na 230,74 Sk a nepriamych dovozov zo 132,35 Sk na 165,10 Sk. Rýchlejší medziročný rast jednotkových cien vývozu ako dovozu poukazuje na rastúcu konkurenčnú schopnosť a efektívnosť vývozu. 

6. Predikcia vývoja zahraničného obchodu SR na roky 2004 a 2005

Pre roky 2004 a 2005 všetky prognózy (orgánov štátnej správy, ale aj nezávislých inštitúcií) predpokladajú rast HDP Slovenska v rozmedzí od 4,3 do 5 %. Už v roku 2004 predpokladajú oživenie domáceho dopytu, ktorý s  pokračujúcim zlepšením obchodnej bilancie (pozn.: v stálych cenách dosiahol ZO SR v roku 2003 prebytok 20,7 mld. Sk)) prispeje k vyššej dynamike rastu HDP. Prognózy predpokladajú ďalší prílev PZI, pokles nezamestnanosti cca o 1 p. b. v každom roku a pokles inflácie, čo vytvorí priestor pre mierny rast reálnych miezd v sledovanom období.

V dôsledku očakávaného zvýšenia dynamiky rastu svetovej ekonomiky (ťahanej predovšetkým výrazným rastom hospodárstva USA) možno v roku 2004 očakávať vyššiu dynamiku zahraničného dopytu než v roku 2003, ktorá bude vysokou mierou ovplyvnená vývojom svetovej politickej situácie a jej dopadom na vývoj svetových cien primárnych komodít (ceny ropy, zemného plynu). Na druhej strane tiež možno počítať s tým, že dôchodková situácia domácností v SR sa bude pomaly zlepšovať. Výsledkom bude zvýšenie podielu domáceho dopytu na agregátnom dopyte. Aj v nasledujúcom období vývoj zahraničného obchodu SR budú ovplyvňovať nasledujúce faktory:

•	rast konkurencieschopnosti exportnej produkcie;
•	vysoký podiel EÚ na slovenskom vývoze (výrazný nárast po rozšírení EÚ);
•	vysoká prevaha tovarov konkurencieschopných cenou nad tovarmi konkurencieschopnými  kvalitou v štruktúre exportu;
•	vysoká koncentrácia exportných kapacít;
•	vysoká citlivosť slovenského exportu na cyklický vývoj svetovej ekonomiky. 

	Vzhľadom na danú štruktúru priemyslu a na pomerne vysokú dovoznú náročnosť exportu nemožno očakávať výraznejšie zmeny v zahraničnoobchodnej oblasti, a preto i prognóza MH SR naďalej predpokladá deficitnosť obchodnej výmeny Slovenska. Dôležitým momentom v tejto oblasti však bude skutočnosť, že dynamika rastu exportu  v  bežných cenách už nebude v priebehu oboch rokov tak výrazne prevyšovať dynamiku rastu importu, pričom už v roku 2005 môže dôjsť k opačnému trendu.

V rokoch 2004 a 2005 nepredpokladáme ďalší výrazný pokles deficitu obchodnej bilancie  zahraničného obchodu SR (2% HDP) dosiahnutého v roku 2003. Bude to spôsobené nielen vyššou porovnávacou bázou dosiahnutou v roku 2003, ale predovšetkým dovozom technologických celkov, ktoré budú potrebné na vybudovanie automobilky  PSA Peugeot Citroen v oboch rokoch a na vybudovanie automobilky Hyundai Kia od roku 2005. Vo vývoze by mal naďalej dominovať export osobných automobilov, ktorého podiel na vývoze sa môže zvýšiť zo súčasných 30 až na 35% celkového vývozu. Ďalšie výrazné zvýšenie výroby automobilov a jej podielu na celkovom exporte nastane až po začatí výroby v oboch nových automobilkách. Hoci silnejšia koruna sa v minulom roku príliš negatívne na slovenskom vývoze neprejavila, jej ďalšie posilňovanie v rokoch 2004 a 2005 (podľa odhadov expertov až na 39,- Sk za 1 euro) však môže mať nepriaznivý vplyv na pokles dynamiky rastu vývozu.

Významnú úlohu pri podpore rastu exportu budú naďalej zohrávať priame zahraničné investície (PZI). Podľa oficiálnych údajov NBS k 30. 9. 2003 dosiahli PZI do slovenského hospodárstva (podnikovej a bankovej sféry) hodnotu 327,2 mld. Sk (9,1 mld. USD), pričom najviac investícií prišlo z Nemecka, Holandska a Rakúska. Vstup Slovenska do Európskej únie a NATO, investičné stimuly, konkurenčné výhody (dostupnosť vysoko kvalifikovanej pracovnej sily, nízke náklady na prácu, nízke daňové zaťaženie, strategická poloha,  prepojenie na svetovú ekonomiku) a mimoriadna pozornosť, ktorá je venovaná prílevu PZI zo strany MH SR a SARIO, vytvorili priaznivé podmienky pre ich pokračujúci rast. 

	Deficit zahraničného obchodu SR v roku 2004 a v roku 2005 očakávame na úrovni cca 20 až 40 mld. Sk. V roku 2004 predpokladáme ďalšie mierne zníženie deficitu obchodnej bilancie v  porovnaní s  rokom 2003. V súvislosti s  prechodom na nové vykazovanie zahraničného obchodu medzi členským krajinami EÚ prostredníctvom systému INTRASTAT v súčasnosti nie je možné presne odhadnúť jeho reálne dopady na vykazovanie výsledkov ZO SR v roku 2004. V roku 2005 by sa deficit mal zvýšiť, predovšetkým kvôli zvýšeným dovozom technologických zariadení pre obe automobilky, avšak jeho podiel by nemal presiahnuť 4% HDP. Ako sme už uviedli, na rast slovenského exportu bude mať značný vplyv aj vývoj cien primárnych komodít, t.j ropy, zemného plynu a ocele. Tieto ceny sa pravdepodobne budú vyvíjať v súlade s pokračujúcim riešením povojnového usporiadania v Iraku a úspešnosti boja s terorizmom. 

V oblasti očakávaného vývoja obchodnej bilancie v rokoch 2004 a 2005 sa názory expertov rozchádzajú. Nejasným sa do určitej miery javí ďalší vývoj slovenského exportu (miera jeho rastu). Rok 2003 bol podľa expertov prekvapujúci, keď nárast bol spôsobený predovšetkým výrazným skokom vo vývoze automobilov fy Volkswagen Slovakia. Podľa prognózy Ústavu slovenskej a svetovej ekonomiky SAV sa v roku 2004 neočakáva opakovanie skokových nárastov produkcie dopravných zariadení. Za predpokladu zvýšenia hospodárskeho rastu Nemecka sa očakáva rast vývozu tovarov a služieb v stálych cenách o 8% s jeho rastúcou dynamikou v nasledujúcich rokoch. Dovoz je determinovaný vnútorným dopytom ako aj exportom, pretože na to, aby sme vyviezli naše polovýrobky, musíme zväčša doviezť suroviny na ich výrobu. Smerom k rastu dovozu bude pôsobiť obnovenie domáceho dopytu, či už spotrebného alebo investičného charakteru, hlavne v súvislosti s príchodom investorov v oblasti automobilového priemyslu. Podľa odhadov SAV v roku 2004 dovoz vzrastie v stálych cenách o 9,6%. Kladný čistý vývoz dosiahne hodnotu 11,4 mld. Sk. Očakávaný rast domáceho dopytu bude hlavný faktor, ktorý spôsobí, že v ďalšom období bude čistý vývoz  blízky nule.

	Podľa expertov INFOSTATu zníženie vonkajšej ekonomickej nerovnováhy v roku 2003 bolo omnoho výraznejšie než sa očakávalo, pričom bolo výsledkom veľmi silného rastu  vývozu tovarov. Príspevok čistého exportu k rastu HDP bude v roku 2004 nižší než v predchádzajúcom roku. Rast vývozu sa podľa očakávania medziročne pomerne výrazne spomalí vplyvom bázického efektu, trend pozitívneho vývoja obchodnej bilancie však bude pokračovať. Existujúci stále relatívne veľký predstih rastu vývozu tovarov pred rastom ich dovozu sa v krátkom období zrejme udrží, ale postupne sa bude zmenšovať. Súvisí to s očakávaným zrýchľovaním rastu dovozu, najmä investičného (PSA Peugeot), ale v priebehu 2. polroka 2004 pravdepodobne aj spotrebného. Experti INFOSTATu odhadujú, že úroveň vonkajšej nerovnováhy sa tým oproti roku 2003 prehĺbi zhruba o 10 mld. Sk, pretože deficit obchodnej bilancie by mal dosiahnuť 31 – 35 mld. Sk, čo je však menej ako 3% HDP. V súvislosti s očakávaným rastom domáceho dopytu a vyššími investičnými dovozmi je potrebné počítať s tlakom na prehlbovanie deficitu obchodnej bilancie aj po roku 2004. Rast dovozu tovarov bude totiž zrejme predstihovať rast ich vývozu, ale deficit obchodnej bilancie by nemal prekročiť 4% HDP. K obratu tohto trendu smerom k znižovaniu deficitov obchodnej bilancie by malo dôjsť v posledných rokoch horizontu prognózy (2007 a 2008), teda po zahájení výroby v obidvoch automobilkách na plnú kapacitu.

Podľa experta Ekonomickej univerzity ide z hľadiska prognózy o veľmi zložité obdobie. Kvôli lacnosti pracovnej sily a výmennému kurzu Sk sme už dlhšiu dobu mali mať kladný výsledok zahraničného obchodu, hoci vývoj v roku 2003 bol v tomto zmysle veľmi pozitívny. Príchod dvoch, z hľadiska nášho ZO gigantických automobiliek výrazne zvýši objem dovozu (existujúci stav plus objem investície plus dovozy súčiastok) a tiež objemu vývozu (existujúci stav plus export hotových áut). Vstup do EÚ zruší colnice medzi krajinami EÚ a je otázne, ako sa zmenia nové čísla zahraničného obchodu zisťované iným spôsobom (INTRASTAT), pričom odhaduje nasledujúci vývoj:
-	v roku 2004 by sme mali dosiahnuť kladné saldo zahraničného obchodu s nejasným výhľadom jeho vývoja v rokoch 2005 až 2007;
-	dovoz bude rásť skokovými prírastkami v rokoch 2005 až 2007;
-	vývoz bude rásť skokovými prírastkami od roku 2007.

Podľa prognózy zverejnenej v Národnom rozvojom pláne SR dynamika rastu vývozu by sa v horizonte rokov 2003 - 2006 mala medziročne zvyšovať v intervale  9,3 – 13,5%, pričom najvyšší prírastok vývozu sa očakával v roku 2003.  Dynamika rastu dovozu by sa v rovnakom období mala pohybovať v intervale 8,7 – 11,8%. Táto prognóza vychádza z predpokladu ukončenia hospodárskeho útlmu v krajinách západnej Európy ako hlavných partnerov SR v oblasti zahraničného obchodu. Prognóza naďalej predpokladá pokračujúcu deficitnosť obchodnej bilancie ZO SR. Vzhľadom na zvyšovanie dynamiky rastu ekonomiky by sa mal pomer deficitu ZO na vytvorenom HDP v bežných cenách  postupne znižovať. 

7. Zahraničný obchod SR v podmienkach členstva v  Európskej únii 

V roku 2003 vývoz tovaru do krajín EÚ-25 dosiahol 84,6% podiel na celkovom vývoze SR. Z toho podiel vývozu do krajín EÚ-15 bol 60,6% a podiel vývozu do deviatich KK bol 24%. V slovenskom dovoze dosiahol podiel EÚ-25 73,7%, z toho podiel EÚ-15 51,4% a podiel KK 22,3%. Na celkovom zahraničnoobchodnom obrate sa EÚ-25 podieľala približne 80%. Po vstupe Slovenska do EÚ od 1. mája 2004 môžeme predpokladať nárast podielu vnútroúnijného obchodu na celkovom zahraničnom obchode krajiny.

Dňom vstupu do EÚ sa Slovenská republika a ďalších 9 kandidátskych krajín stane súčasťou jednotného vnútorného trhu EÚ, ktorého pravidlami sa bude riadiť aj ich vzájomný obchod (obchodné toky  vo vnútri únie sú štatisticky označované ako Intra-EU, resp. Intra-Community Trade a vykazované prostredníctvom systému INTRASTAT). Slovenský tovar bude mať voľný prístup bez tarifných a netarifných prekážok na celé územie trhu EÚ. Odpadne colné konanie, preukazovanie pôvodu tovaru, zriaďovanie colných skladov, platenie licenčných a certifikačných poplatkov, atď. Malo by nastať aj zlepšenie servisnej činnosti a pružnejšie vybavovanie reklamácií. Perspektívne by sa mali rozvíjať intrafiremné a vnútroodborové väzby, t.j. výmena komponentov, uzlov a súčastí, ktoré v členských krajinách EÚ predstavujú najdynamickejší rastový segment. Veľký význam preto bude mať podpora rozvoja hospodárskej, priemyselnej a technickej spolupráce s ostatnými členskými krajinami Európskej únie. Je tiež pravdepodobné, že vzrastie tlak na širšie zastúpenie tovaru z EÚ na slovenskom trhu, čo môže mať za následok zníženie možností pre uplatnenie slovenských produktov v ponuke. 

Slovenská republika bude dňom vstupu do EÚ realizovať spoločnú obchodnú politiku EÚ, ktorá sa vyznačuje nasledujúcimi skutočnosťami:

Dovoz tovaru z tretích krajín bude podliehať colným sadzbám EÚ buď zmluvným alebo preferenčným vo výške stanovenej spoločným colným sadzobníkom. Zmluvnými sadzbami je však zaťažovaný dovoz iba z deviatich vyspelých mimoeurópskych členských krajín WTO. Pre ostatné teritóriá platia výhodnejšie, preferenčné colné sadby. Ich výška je daná rozsahom liberalizácie prijatej v preferenčných dohodách o vytvorení colnej únie alebo oblasti voľného obchodu a v opatreniach o jednostranných colných úľavách (všeobecný systém preferencií pre rozvojové krajiny, preferencie pre skupinu afrických, karibských a pacifických rozvojových krajín, preferencie pre niektoré krajiny západobalkánskeho regiónu atď.). Po vstupe do EÚ Slovensko prevezme  colné sadzby spoločného colného sadzobníka EÚ, ktoré sa príliš nelíšia od slovenského colného sadzobníka. Prevzatie spoločného colného sadzobníka EÚ by nemalo viesť k zásadnejším zmenám tovarovej štruktúry ZO Slovenska.

Nahradením slovenských právnych predpisov komunitárnou legislatívou pre zostávajúce autonómne prostriedky sa Slovensko pripojí k vykonávaniu ochranných opatrení, ktoré bude EÚ uplatňovať voči tretím krajinám a ukončí platnosť všetkých svojich ochranných opatrení. Rovnako bude postupovať aj pri opatreniach na zabezpečenie ochrany pred nekalými praktikami tretích krajín ako je dumping a nedovolené subvencie. Medzi EÚ, SR a členskými štátmi, vrátane nových členských krajín, sa tieto opatrenia prestanú uplatňovať. Trh a obchodné záujmy slovenských podnikateľov budú účinne chránené v rovnakej miere ako záujmy všetkých únijných subjektov, na druhej strane výrobcovia a exportéri spoločne s výrobcami a exportérmi z iných členských krajín EÚ budú musieť čeliť ochranným opatreniam tretích krajín namierených proti vývozcom   z členských krajín EÚ.

Dôležitou súčasťou stratégie EÚ v prístupe na trhy tretích krajín je vedľa vytvárania podrobných informačných databáz pre exportérov (databáza informácií o prístupe na trhy tretích krajín – Market Access Database) aj dôsledné sledovanie toho, ako obchodní partneri EÚ dodržujú záväzky vyplývajúce z dohôd uzatvorených v rámci WTO alebo aké vytvárajú prekážky obchodu. Na základe informácií vývozcov a dovozcov overených stanovenými postupmi vedie EÚ veľmi dôrazné rokovania s príslušnou krajinou a ak nie je dosiahnuté prijateľné riešenie, sú tieto spory predkladané na urovnanie vo WTO. Vstupom do EÚ získa SR prístup do všetkých informačných databáz EÚ o trhoch tretích krajín a bude mať súčasne právo predkladať svoje poznatky o obchodných prekážkach na riešenie.

Medzi nástroje OP  patria taktiež opatrenia na podporu exportu. Na rozdiel od spoločnej obchodnej politiky systém podpor vývozu do tretích krajín nie je vo výlučnej právomoci pôsobnosti EÚ a je harmonizovaný iba  v miere nutnej na zabezpečenie toho, aby nebola narušovaná súťaž medzi podnikmi. Pri poskytovaní exportných úverov  musia byť rešpektované ustanovenia prijatých smerníc a rozhodnutí Rady ES na poisťovanie a financovanie vývozov so štátnou podporou. Jedine v tejto oblasti bude môcť SR aj po vstupe do EÚ do určitej miery presadzovať svoju vlastnú obchodnú politiku.

Medzi zmluvné prostriedky OP patria zmluvy, dohody a dohovory EÚ s tretími krajinami o dovoze a vývoze tovaru. Tieto dohody sa týkajú jednotlivých krajín alebo ich zoskupení, resp. regiónov, môžu však mať  tiež mnohostrannú dimenziu, ako je to v prípade dohôd prijatých na pôde WTO.

               Dvojstranný rozmer obchodných vzťahov EÚ charakterizuje veľký počet preferenčných dohôd, medziregionálnych iniciatív a iných dohovorov. Väčšinou sú súčasťou tzv. zmiešaných dohôd, ktoré pokrývajú oblasti, ktoré patria do výlučnej kompetencie Spoločenstiev  a do oblasti kompetenčne zdieľanej  s členskými štátmi. Ide napr. o Európske dohody, Dohody o partnerstve a spolupráci a pod., ktoré okrem vzájomného obchodu upravujú tiež oblasti  s obchodom súvisiace (hospodárska súťaž, štátna pomoc, investície), ale aj podmienky politické, hospodárske, sociálne, kultúrne a podmienky finančnej spolupráce. Samostatné obchodné dohovory sú orientované predovšetkým odvetvovo – dohody o obchode s textilom, oceľou a niektorými poľnohospodárskymi výrobkami.

Zvlášť privilegované sú ekonomické vzťahy EÚ s geograficky a historicky najbližšími partnermi, t.j. s členským štátmi Európskeho združenia voľného obchodu. Od nadobudnutia platnosti Dohody o európskom hospodárskom priestore (EEA) v roku 1994 sú charakteristické  výrazným prienikom do vnútorného trhu EÚ (týka sa Nórska, Islandu a Lichtenštajnska). Špecifická je úprava vzťahov so Švajčiarskom, ktoré ako jediný štát EZVO k Dohode o EEA nepristúpilo. Vzťahy EÚ so Švajčiarskom sú založené na Dohode o voľnom obchode z roku 1972 a ďalších dohodách. 

Rozvojovým krajinám (vrátane krajín bývalého ZSSR) poskytuje EÚ jednostranné colné úľavy podľa všeobecného systému preferencií. Poskytovanie colných preferencií v EÚ upravuje smernica ES č. 2501/2001. Európska únia poskytuje colné preferencie 130 rozvojovým krajinám a 49 najmenej rozvinutým krajinám. Preferencie sa týkajú 8 922 položiek colného sadzobníka v  8-miestnej nomenklatúre. Po vstupe SR prevezme preferenčný systém EÚ. Preferenčný režim EÚ sa líši od slovenského nielen výškou úľav, počtom položiek a krajín, ale aj spôsobom používania zvláštnych  podporných opatrení spojených s ochranou životného prostredia, dodržiavaním pracovných štandardov a bojom proti obchodovaniu s drogami. 

Skutočnosť, že skončí platnosť Zmluvy medzi SR a ČR o vytvorení colnej únie a že SR prestane spolu s ďalšími kandidátskymi krajinami vykonávať dohodu CEFTA a dohody o voľnom obchode s EZVO, Tureckom, Izraelom a Pobaltskými štátmi neznamená stratu výhodných podmienok. Slovenské výrobky získajú lepší prístup na zahraničné trhy prevzatím a aplikáciou vyššie uvedených dohôd, ktoré uzatvorila EÚ a pri ktorých je rozsah preferencií vyšší a teritoriálne pokrytie širšie. Na druhej strane má EÚ uzatvorených viacero dohôd na asymetrickom princípe, čo znamená, že i Slovensko bude počas dohodnutých prechodných období  poskytovať výhodnejší prístup na svoj trh ako bude jeho prístup na tieto trhy.

    	Ako už bolo uvedené, na zahraničný obchod s deviatimi vyspelými mimoeurópskymi krajinami – s USA, Kanadou, Japonskom, Kórejskou republikou, Hongkongom, Taiwanom, Austráliou, Novým  Zélandom a Singapurom  - sa bude aj po vstupe  SR do  EÚ vzťahovať doložka najvyšších výhod bez špeciálnych preferencií. Dovozy z týchto krajín budú zaťažované zmluvnými colnými sadzbami bez akýchkoľvek úľav a zmena dovozného režimu prinesie iba prechod na spoločné colné sadzby EÚ.  Čo sa týka vývozu, Slovenská republika vstupom do EÚ stratí  výhody, ktoré jej  v rámci všeobecného systému preferencií pre rozvojové krajiny  jednostranne poskytovali USA, Kanada a Japonsko. Tento fakt môže v individuálnych prípadoch sťažiť prístup slovenského tovaru na trhy týchto troch krajín. Na druhej strane slovenským firmám sa otvoria väčšie možnosti v ich prístupe na americký trh, a to nielen pri priamom vývoze tovaru (pri vývoze niektorých výrobkov nebude potrebné podstupovať certifikačnú procedúru na základe  Dohody o vzájomnom uznávaní uzatvorenej medzi EÚ a USA), ale tiež pri zapojení sa do vyšších foriem vzájomnej spolupráce a prístupe na získanie vládnych objednávok, pretože pre slovenských podnikateľov už budú platiť na trhu USA zvýhodnené podmienky vzťahujúce sa na firmy z členských krajín EÚ.

EÚ sleduje výsledky zahraničného obchodu členských krajín prostredníctvom štatistického úradu EUROSTAT. Zahraničný obchod medzi členskými krajinami EÚ sa oficiálne nazýva „vnútrounijným“ zahraničným obchodom  – Intra EU Trade alebo Intra-Community Trade. Štatisticky je vykazovaný prostredníctvom systému INTRASTAT. Namiesto výrazu vývoz sa používa odoslanie (dispatch) a namiesto výrazu dovoz sa používa prijatie (arrival). V dovoze je rozhodujúcou krajina odoslania a nie krajina pôvodu. Zahraničný obchod s tretími krajinami sa oficiálne nazýva vonkajším zahraničným obchodom – External Trade (Extra-Community Trade). Štatisticky je vykazovaný prostredníctvom systému EXTRASTAT. V tejto súvislosti treba zdôrazniť, že všetky členské krajiny EÚ vykazujú vo svojich oficiálnych štatistikách naďalej bilaterálny obchod s ostatnými členskými krajinami EÚ ako zahraničný obchod.

Tento fakt je dôležitý aj pre vykazovanie zahraničného obchodu SR po vstupe do EÚ. Do celkového zahraničného obchodu SR sa bude naďalej zahŕňať aj bilaterálny obchod          s jednotlivými členskými krajinami EÚ. Údaje o obchode s krajinami EÚ však už nebudú vychádzať z colnej štatistiky, ale zo štatistického zisťovania prostredníctvom formulára Deklarácia o výmene tovarov medzi členskými štátmi EÚ. Na zbere týchto  formulárov a spracovávaní prvotnej databázy sa bude podieľať Colné riaditeľstvo SR. Metodické riešenie štatistického vykazovania obchodnej výmeny v rámci EÚ, vrátane tvorby a aktualizácie registra spravodajských jednotiek, určenia prahov pre spravodajskú povinnosť a dopočítavanie z toho plynúcej nepodchytenej časti obchodnej výmeny, bude plne v kompetencii Štatistického úradu SR.							              

Z článku 133 Zmluvy o založení ES vyplýva, že v otázkach spoločnej obchodnej politiky je Európska komisia tým kompetentným orgánom, ktorý predkladá Rade EÚ návrhy a odporúčania na vykonávanie tejto politiky. Rada a Komisia zodpovedajú za to, že uzatvorené dohody a mandáty (napr. na rokovania vo WTO) sú zlučiteľné s vnútornými politikami a pravidlami Spoločenstva. Komisia pri plnení tejto úlohy úzko spolupracuje, resp. konzultuje problematiku SOP EÚ so zvláštnym výborom. Jeho oficiálny názov je Výbor pre otázky článku 133 (Article 133 Committee), ktorý bol ustanovený Radou EÚ.

Z hľadiska praktickej realizácie obchodnej politiky SR  bude potrebné dodržiavať nasledujúce ciele a zásady pri tvorbe a formovaní spoločnej obchodnej politiky EÚ:
•	ovplyvňovanie spoločnej obchodnej politiky (SOP) EÚ vo Výbore 133, t.j. ešte predtým než návrhy EK budú schválené Radou EÚ; ide predovšetkým o rokovania vo WTO, rokovania o budúcich bilaterálnych dohodách, poskytovanie preferencií pre rozvojové krajiny, aktívnu participáciu na ochrane trhu EÚ a uľahčenie prístupu na trhy tretích krajín;
•	ovplyvňovanie SOP EÚ v  rámci inštitucionálnych štruktúr EÚ prostredníctvom zástupcov Slovenska (MH SR) v  pracovných skupinách Rady EÚ a v komitologických výboroch EK súvisiacich s SOP EÚ; 
•	presadzovanie a podpora záujmov slovenských podnikateľských subjektov využívaním legislatívy EÚ platnej na vnútornom trhu EÚ (ochrana a obhajoba slovenských záujmov v rámci obchodu a spolupráce na vnútornom trhu EÚ) a legislatvívy EÚ platnej  voči tretím krajinám v rámci SOP EÚ (nástroje na ochranu obchodu, odstraňovanie obchodných bariér, dodržiavanie multilaterálnych a bilaterálnych dohôd a pod.).