D ô v o d o v á    s p r á v a

Všeobecná časť

Ekonomiky všetkých vyspelých krajín sú veľmi závislé na pravidelných a nepretržitých dodávkach ropy a ropných výrobkov. Je známe, aký destabilizujúci vplyv mali ropné šoky v rokoch 1973-74 a 1979 a k akým veľkým hospodárskym stratám vtedy prišlo. Prakticky hneď po prvom ropnom šoku sa krajiny Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj začali zaoberať hľadaním spôsobu ako zabrániť jeho opakovaniu. Riešenie bolo nájdené v preventívnych opatreniach a v koordinovanom postupe týchto krajín v období ropnej núdze. Najvýznamnejším preventívnym opatrením je udržiavanie zásob v každej členskej krajine v objeme závislom od veľkosti jej ropného trhu alebo spracovania a spotreby ropy. Tento bol najprv stanovený na šesťdesiat a neskôr na deväťdesiat dní čistého dovozu (t.j. salda dovozu a vývozu) predchádzajúceho roku. Bola vypracovaná a prijatá právne záväzná dohoda s názvom Medzinárodný energetický program a krajiny Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, ktoré ju prijali do svojho právneho poriadku, sa zároveň združili do spoločenstva pôsobiaceho v rámci Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj s názvom Medzinárodná energetická agentúra založená v roku 1974.

Problémom prevencie ropných kríz sa v európskom meradle už pred rokom 1973 zaoberalo i vtedajšie Európske hospodárske spoločenstvo, ktoré prišlo k podobným záverom a vydalo už v roku 1968 smernicu č. 68/414/EHS (v neskoršom znení č. 72/425/EHS), ktorou zaviazalo svoje členské krajiny udržiavať zásoby vo výške šesťdesiat (neskôr na deväťdesiat) dní ročnej spotreby vymenovaných druhov ropných výrobkov troch kategórií. Toto základné opatrenie bolo potom doplnené povinnosťou vytvoriť v každej krajine právne predpisy umožňujúce vládam počas ropnej núdze prijať opatrenia na obmedzenie dopytu po ropných výrobkoch a tým aj ich spotreby. Táto smernica bola novelizovaná a vydaná pod číslom 98/93/EÚ dňa 14. decembra 1998.

Slovenská republika nepatrí medzi krajiny, ktoré by sa mohli v stave ropnej núdze spoliehať na vlastnú ťažbu ropy (ako napr. Nórsko, Veľká Británia či Kanada). Naopak, viac ako 98% ropy spracovávanej v slovenských rafinériách sa dováža z Ruskej federácie na základe medzivládnej rámcovej zmluvy a prepravuje sa ropovodom Družba. Vlastná ťažba (okolo 60 000 ton ročne) je v pomere k približne 5 400 000 tonám ročne spracovávaného objemu ropy zanedbateľná. 

Takejto závislosti na dovoze ropy je nevyhnutné preventívne predchádzať opatreniami, ktoré by zmiernili dopad akéhokoľvek výkyvu v zásobovaní a pomohli preklenúť výpadok v dodávkach v prípade nového ropného šoku. Ako potvrdili i udalosti posledných mesiacov ropná kríza je vzhľadom k nestabilnej politickej situácii v niektorých krajinách vyvážajúcich ropu, ako aj ich koordinovanému postupu v rámci OPEC stále aktuálnou hrozbou. Tieto opatrenia musia byť zamerané na diverzifikáciu zdrojov, tvorbu núdzových zásob a obmedzenie či reguláciu spotreby počas ropnej núdze tak, aby zabránili ochromeniu ekonomiky štátu.

V oblasti diverzifikácie zdrojov môže Slovenská republika využiť dve alternatívne trasy na zabezpečenie dodávok ropy. Jednou je ropovod Adria, ktorý sa v súčasnosti nepoužíva avšak je udržiavaný v prevádzkyschopnom stave. Spája ropovod Družba s chorvátskym ropovodným systémom. Druhou je ropovod IKL pripájajúci české rafinérie v Litvínove a Kralupách k transalpskému ropovodu (TAL) v Ingolstadte. Tu je však potrebná investícia na zabezpečenie spätného čerpania ropy na Slovensko. K diverzifikácii zdrojov rozhodne prispeje i dokončenie ukrajinského ropovodu ktorý povedie z prístavu Odesa do mesta  Brody, kde sa napojí na ropovod Družba a umožní prepravu kaspickej ropy. 

Keďže aktivácia týchto náhradných trás vyžaduje určitý čas, investície ako aj zmluvné zabezpečenie a v prípade globálnej krízy nemusí pokryť výpadok dodávok, je nevyhnutné, aby štát prijal legislatívnu normu, ktorá zabezpečí tvorbu núdzových zásob ropy a ropných výrobkov a možnosť prijatia účinných opatrení na riešenie stavu ropnej núdze. Tým bude zabezpečená taktiež kompatibilita s príslušnými smernicami Európskej únie a Medzinárodným energetickým programom Medzinárodnej energetickej agentúry. 

Krajiny zastúpené v obidvoch týchto medzinárodných organizáciách plnia tento povinný záväzok totožnými zásobami, i keď jeho konkrétna výška nie je rovnaká vzhľadom na rozdielny spôsob výpočtu. Navrhnuté znenie zákona zohľadňuje oba spôsoby výpočtu núdzových zásob.

Tvorbu núdzových zásob ropy a ropných výrobkov zabezpečujú členské krajiny Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj zásadne dvoma spôsobmi:

1.	financovaním nákladov núdzových zásob zo štátneho rozpočtu, alebo
2.	uložením „povinným osobám“ podnikajúcim v ropnom priemysle vytvoriť a udržiavať povinné núdzové zásoby, alebo ich kombináciou.

Prvý spôsob tzv. štátom kontrolovaný model ukladá povinnosť vytvoriť núdzové zásoby orgánom štátu a zakladá nároky na štátny rozpočet. Je transparentnejší, menej finančne náročný a menej konfliktný. Zároveň poskytuje záruku dostupnosti a zabezpečuje rovnoprávne postavenie všetkých prevádzkovateľov na trhu s ropou a ropnými výrobkami. Správu núdzových zásob môže odborne zabezpečiť Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky (ďalej len Správa rezerv), ktorá má s tvorbou, obmenou a financovaním zásob ropy a ropných výrobkov dlhoročné skúsenosti. Prijatie tohto modelu odporúčajú Slovenskej republike obzvlášť v prvom štádiu tvorby núdzových zásob príslušné orgány Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry. 

Druhý spôsob tzv. model povinných zásob, ktorý zodpovednosť za tvorbu núdzových zásob presúva na ropný priemysel podľa podielu na trhu a dovozoch ropy a ropných výrobkov, nezaťažuje síce priamo štátny rozpočet, ale o to viac konečného spotrebiteľa. Vyžaduje totiž vytvorenie a financovanie celého administratívneho aparátu organizácie zaoberajúcej sa tvorbou a hospodárením s núdzovými zásobami, zabezpečenie efektívnej fyzickej a finančnej kontroly tvorby týchto zásob. Predstavuje tiež značné riziko narušenia trhu vyplývajúce z monopolného postavenia prepravcu, spracovateľa i distribútora ropy a ropných výrobkov na slovenskom trhu. Podobná situácia vyvoláva u predstaviteľov niektorých členských krajín Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry, kde bol zavedený model povinných zásob, pochybnosti o bezpečnosti a dostupnosti týchto zásob práve v čase ropnej núdze a obavy z prípadných politických rizík v tejto citlivej otázke. Naviac prijatie modelu povinných zásob, ktorého koncepcia bola Správou rezerv pripravená bolo v minulosti legislatívne nepriechodné.

Ďalším dôležitým faktorom pri rozhodovaní o modeli tvorby núdzových zásob je pretrvávajúca nízka stabilita ropného priemyslu v Slovenskej republike spojená s pripravovanou privatizáciou Transpetrolu, a.s. a vstupom majoritného zahraničného partnera do Slovnaftu, a.s. Vytvorenie inštitútu povinných zásob by v súčasnej dobe veľmi nevhodne zasiahlo do týchto procesov a znížilo stabilitu trhového prostredia v Slovenskej republike.

Pokiaľ sa týka financovania tvorby a udržiavania núdzových zásob je potrebné uviesť, že aj vo všetkých vyspelých krajinách, v ktorých vytváranie núdzových zásob nie je financované štátom, nesie náklady na ich tvorbu a udržiavanie vždy konečný spotrebiteľ premietnutím týchto nákladov ropnými spoločnosťami do cien výrobkov. 

Po dôkladnej analýze stavu slovenskej ekonomiky, legislatívy, ropného priemyslu a vlastníckych vzťahov sa Správa štátnych hmotných rezerv rozhodla v prvom štádiu ich tvorby uprednostniť štátom kontrolovaný model pred modelom povinných zásob. Tento spôsob bol zvolený ako najtransparentnejší spôsob tvorby a financovania núdzových zásob, ktorý zabezpečuje operatívny, priamy a neobmedzený prístup štátu počas stavu ropnej núdze k núdzovým zásobám a tým i naplnenie zmyslu navrhovanej legislatívnej úpravy.
	
Uvedený model nevylučuje ale naopak predpokladá aktívnu spoluprácu s ropným priemyslom pri vytváraní a obmene núdzových zásob. Zároveň umožňuje po stabilizácii ropného priemyslu a spoločenských pomerov v Slovenskej republike vytvoriť kombinovaný model, v ktorom by bol pre vytvorenie časti zásob zavedený inštitút povinnej osoby. 

Navrhovaný zákon predpokladá v časovom horizonte ôsmich rokov doplnenie a udržiavanie súčasných zásob štátnych hmotných rezerv ropy a ropných výrobkov v objeme 26 dní do celkového objemu minimálne deväťdesiatdennej priemernej spotreby vybraných ropných výrobkov Slovenskej republiky nie však menej ako predstavuje objem 25% čistých dovozov ropy, ropných polotovarov a ropných výrobkov do Slovenskej republiky v predchádzajúcom kalendárnom roku.
Návrh zákona prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky je predkladaný bez rozporov a v súlade s Ústavou Slovenskej republiky. Predkladaný návrh zákona má dopad na štátny rozpočet a vzhľadom na zavedenie nového mesačného štatistického výkazníctva ropy a ropných výrobkov i samotnú tvorbu a skladovanie núdzových zásob ropy a ropných výrobkov od roku 2001 zakladá nárok na ôsmich zamestnancov.

Vytvorenie a udržiavanie núdzových zásob si vyžiada finančné zdroje na: 

-	nadobudnutie zásob (prvotná náplň skladovacích zariadení),
-	skladovanie a obmenu (ochraňovanie zásob),
-	nevyhnutnú modernizáciu, inováciu a  prípadnú ďalšiu investičnú výstavbu skladovacích zariadení podľa vývoja trhu s voľnými skladovacími kapacitami, 
-	správu a kontrolu zásob.

Výdavky na zabezpečenie a udržiavanie núdzových zásob navrhujeme zabezpečovať prostredníctvom rozpočtovej kapitoly Správa rezerv v priebehu ôsmich rokov s účinnosťou od 1. januára 2002 s časovým rozložením, ktoré prihliada k jeho finančným možnostiam. Dosiahnutie požadovanej deväťdesiatdennej úrovne núdzových zásob sa predpokladá najneskôr do konca roku 2008, čo predstavuje maximálnu prechodnú lehotu, ktorú je Slovenskej republike na základe predbežných rokovaní ochotný poskytnúť Asociačný podvýbor Európskej komisie.

Náklady na tvorbu núdzových zásob môžu byť kryté:

a)	priamo zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly Správy rezerv,
b)	účelovým navýšením spotrebnej dane z minerálnych olejov, čím je možné zabezpečiť i určitú spravodlivosť pri znášaní nákladov na tvorbu a udržiavanie núdzových zásob,
c)	použitím výnosov z predaja nevyužiteľných štátnych hmotných rezerv po ich prehodnotení a reštrukturalizácii, 
d)	úverom garantovaným štátom

Požiadavky na štátny rozpočet budú vychádzať zo skladby núdzových zásob, aktuálnych cien ropy a ropných výrobkov na svetovom trhu a voľných skladovacích kapacít. Preto musia byť každoročne prerokované pri zostavovaní návrhu štátneho rozpočtu kapitoly Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky.

Správa rezerv bude podľa predkladaného návrhu zákona povinná zvýšiť do roku 2008 množstvo núdzových zásob štátnych hmotných rezerv na úroveň 90-dennej priemernej spotreby vybraných ropných výrobkov nie však menej ako predstavuje deväťdesiatdenný priemerný čistý dovoz ropy a ropných výrobkov. Štruktúra zásob (pomer ropy a ropných výrobkov) sa musí prispôsobiť vývoju cien na ropnom trhu, požiadavkám núdzovej pripravenosti a momentálnemu objemu disponibilných skladovacích kapacít. Minimálny limit množstva núdzových zásob sa bude každoročne vypočítavať na základe údajov o spotrebe a čistom dovoze ropy a ropných výrobkov a maximálne množstvo bude upravované rozhodnutím vlády o orientačnom cieľovom stave štátnych hmotných rezerv v týchto komoditách. O ich štruktúre bude rozhodovať Správa rezerv. Z hľadiska súčasného pohľadu sa optimálnym javí doplnenie štátnych hmotných rezerv taký o objem surovej ropy, aby jej podiel predstavoval viac ako polovicu celkového objemu núdzových zásob ako je to obvyklé v členských štátov Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj.

Doplnenie týchto zásob a ich udržiavanie si v priebehu nasledujúcich rokov vyžiada náklady odhadnuté v nasledovnej tabuľke:

Rok	
Stav koncom roka	
Náklady na tvorbu núdzových zásob	
	V dňoch spotreby	V tisícoch ton	Nákup NZ v mil.Sk	Skladné	Výstavba skl. kapacít mil. Sk	Náklady celkom mil.Sk	
				Sk/t/rok	mil. Sk/rok			
1999	    26,6	190						
2000	30	215						
2001	35	250	280	300	   75	150	  505	
2002	40	286	288	310	   89	220	  597	
2003	47	336	400	315	106	240	  746	
2004	55	393	456	330	130	300	  886	
2005	64	458	520	335	153	450	1123	
2006	73	522	512	342	179	380	1071	
2007	82	586	512	348	204	200	  916	
2008	90	644	464	350	225	180	  869	
Celkom mil. Sk		     3 432		     1 160	     2 120	       6 712	
Vzhľadom na vysokú citlivosť ropných trhov na politické dianie na Blízkom východe a s tým spojenú vysokú volatilitu cien ropy je ťažké predpokladať cenový vývoj v časovom horizonte ôsmich rokov avšak vzhľadom na postupnú stabilizáciu a diverzifikáciu trhov s ropou tento odhad vystihuje vývojové trendy a je v súlade s predpokladmi odborníkov z  Medzinárodnej energetickej agentúry pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a Európskej únie.

Správa rezerv v rozpočte na rok 2001 uplatnila požiadavku na prostriedky určené pre plánované navýšenie zásob ropy a ropných výrobkov, avšak táto nebola Ministerstvom financií Slovenskej republiky ani v rozporovom konaní akceptovaná. Správa rezerv bude v priebehu roku 2001 hľadať cestu ako plánované navýšenie zásob prefinancovať. Ak sa nepodarí nájsť riešenie v roku 2001, bude nevyhnutné plánované navýšenie zabezpečiť v nasledujúcich rokoch.

Skladovanie ropy a ropných výrobkov musí byť v súlade so smernicou Európskej únie organizované transparentne a nediskriminačne. Model štátom kontrolovaných zásob v súčasnej situácii túto požiadavku plne zabezpečuje a dáva možnosť tvoriť a skladovať zásoby:

-	vo vlastníctve štátu vo vlastných skladovacích zariadeniach,
-	vo vlastníctve štátu v prenajatých skladovacích zariadeniach ropných spoločností,
-	vo vlastníctve ropných spoločností vo vlastných alebo prenajatých skladovacích zariadeniach na základe zmluvy, že tieto zásoby budú v stave ropnej núdze podliehať režimu núdzových zásob,
-	vo vlastníctve štátu v skladovacích zariadeniach mimo územia štátu, čo môže byť štátom využité ako konkurenčný tlak na skladovateľov pôsobiacich v tuzemsku.

Náklady na tvorbu núdzových zásob budú významne ovplyvnené disponibilnými skladovacími kapacitami. Ich celkový objem je 1 015 tis. m3. Štát vlastní skladovacie kapacity prostredníctvom Správy rezerv v objeme 236 tis. m3 avšak bez príslušnej technológie, ktorá pri privatizácii zostala v majetku Slovnaft Benzinolu a.s. Do budúcnosti je potrebné vyriešiť tento problém a prípadne dobudovať časť skladovacích kapacít. Zároveň však bude potrebné detailne preveriť možnosti skladovania núdzových zásob u ropných a distribučných spoločností v tuzemsku i v členských krajinách Medzinárodnej energetickej agentúry a Európskej únie. 

Keďže Slovenská republika má vytvoriť deväťdesiatdňové núdzové zásoby v časovom horizonte ôsmich rokov, potreba budovania, odkúpenia alebo prenájmu ďalších skladovacích kapacít bude závisieť od vývoja trhu s voľnými kapacitami. V súčasnosti Transpetrol a.s. pripravuje výstavbu ďalších kapacít na skladovanie ropy z vlastných finančných zdrojov. 

Celkový prehľad o skladovacích kapacitách poskytuje nasledovná tabuľka:

		         1	         2	         3	         4	          5	
		Komerčno-
prevádzkové
kapacity	Voľné kapacity	Spolu 1+2	Budované kapacity	Spolu 3+4	
Transpetrol a.s.
	Ropa	540	0	540	350	890 - 1601)	
	PHM	0	0	0	0	0	
Slovnaft a.s.
	Ropa	190	0	190	0	190	
	PHM	0	0	0	0	0	
Slovnaft Benzinol a.s.	Ropa	0	0	0	0	0	
	PHM	60	1122)	172	0	172	
Petrochema Dubová a.s.	Ropa	6	0	6	0	6	
	PHM	7	0	7	0	7	
SŠHR SR 
	Ropa	0	0	0	0	0	
	PHM	100	0	100	0	100	

Celkom	
v tis. m3	
903	
112	
1015	
350	1 365
-   160	
1) Staré zariadenie Transpetrolu na 160 tis. m3 bude vyradené z prevádzky z technických a ekologických príčin.
2) Nevyužívaná kapacita vhodná na prenájom.

Z uvedeného vyplýva, že Slovenská republika má v prvej etape budovania núdzových zásob vytvorené dostatočné skladovacie kapacity na ich naskladnenie.

Tento návrh zákona je v súlade s právom Európskej únie, najmä so Smernicou Rady č. 68/414/EHS v znení novely č. 98/93/EÚ, ktorá upravuje tvorbu zásob ropy a ropných výrobkov, so Smernicou Rady č. 73/238/EHS, ktorá definuje opatrenia na obmedzenie ich spotreby, s Rozhodnutím Rady č. 68/416/EHS, ktoré upravuje skladovanie v zahraničí, ako aj s Medzinárodným energetickým programom Medzinárodnej energetickej agentúry.

Osobitná časť

K § 1:

Zákon upravuje upravuje tvorbu núdzových zásob ropy a ropných výrobkov a hospodárenie s nimi, povinnosti fyzických osôb a právnických osôb oprávnených na podnikanie1) s predmetom činnosti ťažba, výroba, obchod, skladovanie a preprava ropy a ropných výrobkov (ďalej len „podnikateľ“), opatrenia na riešenie stavu ropnej núdze, práva a povinnosti orgánov štátnej správy, ako aj kontrolu a sankcie za porušenie povinností vyplývajúcich z tohto zákona.

Aplikáciou zákona budú v tejto oblasti vytvorené predpoklady pre vstup Slovenskej republiky do Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj.

K § 2:

Zákon definuje základné pojmy, ide najmä o zavedenie stavu ropnej núdze a vymedzenie núdzových zásob. Ďalej ustanovuje, ktoré suroviny a výrobky môžu byť súčasťou núdzových zásob  v súlade so smernicami Európskej únie. Bližšie špecifikácie vrátane uvedenia príslušných čísiel colného sadzobníka a platného číselníka PRODSLOV vypracovaného Štatistickým úradom Slovenskej republiky sú uvedené v prílohe č. 1. Vymedzenie ďalších pojmov vychádza z platných smerníc Európskej únie a manuálov Medzinárodnej energetickej agentúry. 

K § 3:

Zákon určuje zodpovednosť za tvorbu a dopĺňanie núdzových zásob a zároveň rieši osobitnosti hospodárenia s nimi. Naplnením zákonnej povinnosti je poverený štátny orgán, ktorý má k danej problematike najbližšie – Správa rezerv. Návrh na vytvorenie núdzových zásob v rámci štátnych hmotných rezerv do značnej miery zjednodušuje ich uzákonenie v porovnaní s inými krajinami, kde je ich organizačné zabezpečenie ako aj financovanie ďaleko komplikovanejšie. Pri nákupe zásob štátnych hmotných rezerv možno podľa príslušných predpisov uplatniť oslobodenie od dane z minerálnych olejov, čo znižuje náklady na ich obstaranie. V súlade so smernicou Európskej únie určuje, ktoré zásoby sa môžu zahrnúť do núdzových zásob a zároveň rešpektuje obmedzujúce podmienky legislatívy Európskej únie (Smernica Rady 68/414/EHS v znení novelizovanej smernice č. 98/93/EÚ) o nezapočítateľných zásobách. Do núdzových zásob nie je možné zahrnúť zásoby pre ozbrojené sily a ďalšie zásoby uvedené v odseku 4.

Ďalej určuje minimálne množstvo zásob v súlade so smernicami a praxou štátov Európskej únie. Vzhľadom na to, že postupy Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry pre výpočet výšky núdzových zásob sú odlišné a zákon má umožniť tvorbu zásob v súlade s požiadavkami oboch systémov, bol ako limitujúci prvok použitý postup výpočtu Medzinárodnej energetickej agentúry, keďže zo skúsenosti niektorých členských krajín vyplýva, že tento vždy s rezervou pokrýva i požiadavky Európskej únie.

Zákon pritom určuje iba dolnú hranicu objemu udržiavaných zásob "povinnú" z hľadiska členstva v Európskej únii a Medzinárodnej energetickej agentúre. Vláda môže za účelom zabezpečenia ochrany ekonomiky štátu svojím uznesením nariadiť navýšenie objemu núdzových zásob nad stanovenú hranicu.

Ďalej je určený spôsob získavania údajov pre každoročné určenie výšky núdzových zásob a termíny ich doplnenia v každom kalendárnom roku. 

Navrhovaný zákon rešpektuje tuzemské skladovacie možnosti, tak aj legislatívu Európskej únie a Medzinárodný energetický program Medzinárodnej energetickej agentúry v zmysle použitej klasifikácie ropných výrobkov, a dovoľuje skladovať ako ropu tak i ropné polotovary a vybrané ropné výrobky. Stanovuje spôsob prepočtu ropy a ropných tovarov na ropné výrobky zhodnú s legislatívou Európskej únie. 

Zákon taktiež určuje orgán zodpovedný za komoditnú skladbu núdzových zásob. V krajinách Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry v priemere takmer polovicu zásob tvorí surová ropa a takúto skladbu plánuje udržiavať i Správy štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky.

K § 4:

Ustanovenia tohto paragrafu určujú technické, požiarne a ekologické právne podmienky skladovanie núdzových zásob. 

Núdzové zásoby môžu na základe dohody so Správou štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky skladovať iba oprávnené fyzické osoby a právnické osoby vybrané formou verejného obstarávania.

Skladovanie núdzových zásob spolu s inými druhmi zásob umožní maximálne využitie skladovacích kapacít a zabezpečí plynulú obmenu zásob. Spoločné skladovanie núdzových zásob spolu s komerčnými je v Európe obvyklé. Musí však byť súčasne trvalo zaistená transparentnosť a kontrola skutočnej úrovne udržiavaných núdzových zásob.

Skladovanie núdzových zásob v zahraničí je v členských štátoch Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry obvyklé a predstavuje veľakrát trvalé riešenie, ktoré je týmito štátmi uznávané ako výhodnejšie než výstavba vlastných dodatočných kapacít. Zásady tohto spôsobu skladovania riešia smernice Európskej únie. Využitím možnosti skladovania v zahraničí možno odložiť, alebo aj vylúčiť investičnú výstavbu, pre ktorú nie sú disponibilné finančné zdroje. Pre Slovenskú republiku by možnosť tohto spôsobu skladovania mala i ďalšie výhody, najmä vo vytvorení konkurenčného prostredia voči monopolným skladovateľom ropy a ropných výrobkov. Zákon predpokladá skladovanie len v členských štátoch Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry, keďže len tieto je možné započítať do záväzkov krajiny voči týmto organizáciám. Dôležitou technickou podmienkou je možnosť prepravy ropy do Slovenskej republiky ropovodom alebo produktovodom z dôvodu možnosti rýchlej reakcie na prípadné krízové situácie. Zároveň musí byť zabezpečený voľný dovoz núdzových zásob do Slovenskej republiky na základe medzivládnej dohody. 

K § 5

Stav ropnej núdze, ako osobitný právny stav vyžadujúci prijatie opatrení k zníženiu spotreby ropy a ropných výrobkov alebo uvoľňovanie núdzových zásob vyhlasuje vláda uznesením. Ide o operatívny spôsob prijatia príslušných opatrení. Stav ropnej núdze vyhlasuje vláda až vtedy, keď následky zníženia dovozov ropy a ropných výrobkov do Slovenskej republiky, alebo ťažkosti v zásobovaní ropnými výrobkami nie je možné riešiť inými prostriedkami, len vyhlásením núdzového stavu. K tomu musí vláde náležitý návrh predložiť ústredný orgán všeobecne príslušný pre oblasť núdzových zásob a riešenie krízových situácií v oblasti ropy a ropných výrobkov, t.j. Správa rezerv. 

Na prípravu takéhoto návrhu a príslušných opatrení si predseda Správy rezerv zriaďuje poradný orgán pre ropnú bezpečnosť, ktorého zriadenie vyplýva z legislatívy Európskej únie a vykonávacích predpisov Medzinárodnej energetickej agentúry. Tento poradný orgán je zložený zo zástupcov vecne príslušných ústredných orgánov štátnej správy, právnických osôb a fyzických osôb, pričom sa bude riadiť štatútom. Do uvedeného orgánu sú príslušné inštitúcie povinné delegovať zodpovedného zástupcu pre vzájomnú koordináciu pri predchádzaní a riešení stavu ropnej núdze.

Zákon umožňuje vláde prijať príslušné opatrenia na riešenie stavu ropnej núdze a ustanovuje spôsob vyhlásenia a odvolania stavu ropnej núdze. 

K § 6

Jedným z možných riešení stavu ropnej núdze ku ktorým členské štáty Európskej únie a Medzinárodnej energetickej agentúry zaväzujú smernice, je prijatie opatrení na obmedzenie spotreby. Keďže tieto opatrenia zasahujú do občianskych práv a slobôd, možnosť obmedzenia týchto práv je ustanovené a presne vymedzené týmto zákonom. Navrhované opatrenia boli prevzaté z legislatívy štátov Európskej únie. Zákon taktiež ustanovuje spôsob určenia okruhu subjektov a činností na ktoré sa opatrenia z presne vymedzených dôvodov nemusia vzťahovať. Uvedené ustanovenie zakladá povinnosť Správa rezerv koordinovať a usmerňovať opatrenia na predchádzanie a riešenie stavu ropnej núdze. 

Núdzové zásoby ropy a ropných výrobkov sú štátnymi hmotnými rezervami a nakladanie s nimi sa riadi zákonom č. 82/1994 Z. z. o štátnych hmotných rezervách, ktoré sú v pôsobnosti Správy rezerv, ak tento zákon neustanovuje inak. Ich použitie za stavu ropnej núdze je podľa tohto návrhu zákona možné na základe rozhodnutia vlády v súlade s núdzovým plánom. Tento rieši spracovanie ropy a ropných polotovarov na ropné výrobky, ako aj ich územné skladovanie, rozdelenie, distribúciu, predaj a pôžičku. K vypracovaniu núdzového plánu zaväzuje členské štáty príslušná smernica Európskej únie. V súlade s týmto, zákon taktiež ukladá povinnosť právnickým osobám a fyzickým osobám spolupôsobiť pri riešení stavu ropnej núdze. Zároveň zakladá možnosť spolupráce Slovenskej republiky s Medzinárodnou energetickou agentúrou a Európskou úniou počas stavu ropnej núdze po prijatí Slovenskej republiky do Medzinárodnej energetickej agentúry a Európskej únie v súlade s medzinárodnými dohodami, vyplývajúcimi z Medzinárodného energetického programu a smerníc Európskej únie. Zákon vymedzuje pôsobnosť Správy rezerv v oblasti medzinárodných vzťahov s Európskou úniou a Medzinárodnou energetickou agentúrou v oblasti núdzových zásob a riešenia stavu ropnej núdze. 

K § 7
 
V súčasnosti sledovanie výšky dovozu a vývozu ropy a ropných výrobkov v období mimo núdzového stavu v ročných intervaloch vykonáva Štatistický úrad Slovenskej republiky. Jeho zistenia, najmä s ohľadom na dobu potrebnú na ich spracovanie, nie sú dostatočným podkladom pre zistenie aktuálneho ohrozenia zásobovania ropou a ropnými výrobkami a pre operatívne riadenie za stavu ropnej núdze. Naviac toto štatistické zisťovanie nie je v súlade s metodikou Medzinárodnej energetickej agentúry a Európskej únie. Preto Štatistický úrad Slovenskej republiky spracoval v rámci projektu Phare štatistické zisťovanie, ktoré zodpovedá metodike európskych inštitúcií. Na základe dohody Štatistického úradu Slovenskej republiky, Ministerstva hospodárstva Slovenskej republiky a Správy rezerv je od 1. januára 2001 pripravené zavedenie mesačného štatistického zisťovania. Toto bude zabezpečené Správa rezerv a metodicky podporované Štatistickým úradom Slovenskej republiky. Ide hlavne o podrobnejšie informácie od dovozcov, spracovateľov a distribútorov, o nákupoch, zásobách a predajoch ropy a ropných výrobkov, i o spracovaní ropy v rafinériách. Tieto informácie bude vyhodnocovať Správa rezerv v spolupráci s Komisiou pre ropnú bezpečnosť - poradným orgánom predsedu Správy rezerv, v ktorom sú zastúpené príslušné orgány štátnej správy a podnikateľov. Jej závery budú nevyhnutné pre rozhodovanie vlády o nutnosti prijatia opatrení na obmedzenie spotreby a uvoľnenia zásob ako aj pre potreby riadenia stavu núdze v rámci spolupráce medzi členskými krajinami Medzinárodnej energetickej agentúry pri Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj. Poskytovanie príslušných informácií v obdobiach núdze v zásobovaní ropou požaduje Európska únia Rozhodnutím komisie č. 79/639/EHS.

K § 8

Zákon ustanovuje povinnosti Správy rezerv pri kontrole množstva a kvality núdzových zásob u uznaných skladovateľov pri poskytovaní údajov a vzoriek Správe štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky ako aj kontrolu ďalších opatrení uvedených v paragrafe 6.

Dôsledná kontrola plnenia povinností uložených zákonom je nevyhnutným predpokladom jeho naplnenia. Výkon kontroly spolu so Správou rezerv vykonávajú aj ďalšie orgány štátnej správy zodpovedajúce za realizáciu opatrení na riešenie stavu ropnej núdze. Zamestnanci týchto orgánov štátnej správy poverení kontrolou sú zo zákona vybavení potrebnými právomocami. Subjekty uvedené v tomto ustanovení sú povinné týmto zamestnancom vytvoriť zákonom určené podmienky pre kvalitnú kontrolnú činnosť.

K § 9 

Zákon vytvára podmienky pre odstupňovaný finančný postih pokutami za nedodržanie a porušenie základných povinností ustanovených týmto zákonom, najmä za neoprávnené použitie núdzových zásob. Vybraté pokuty sú príjmom štátneho rozpočtu. Ďalej sú v príslušných ustanoveniach bližšie charakterizované podmienky vyberania a vymáhania pokút.

K § 10 

Vytvorenie núdzových zásob je časovo rozložené s prihliadnutím k možnostiam ich financovania. Dosiahnutie požadovanej 90-dennej úrovne núdzových zásob sa predpokladá najneskôr koncom roku 2008. Je to maximálne prechodné obdobie, ktoré je ochotný akceptovať Asociačný podvýbor Európskej únie pre oblasť energetiky, ktorej kapitolu Slovenská republika plánuje v krátkej dobe otvoriť. Od Slovenskej republiky očakáva záruku vytvorenia núdzových zásob minimálne vo forme záväzku v prijatom zákone.

Preto sa navrhuje nasledujúci harmonogram nárastu núdzových zásob pre každý rok osemročného obdobia počínajúc rokom nadobudnutia účinnosti zákona. Pre pravidelné a z hľadiska nárastu zásob rovnomerné naplnenie účelu navrhovaného zákona predkladateľ navrhuje, aby výška núdzových zásob dosahovala na konci jednotlivých rokov účinnosti zákona nasledovné hodnoty dní dennej spotreby ropy a ropných výrobkov Slovenskej republiky predchádzajúceho roku, najmenej však vo výške rovnajúcej sa výške čistých dovozov do Slovenskej republiky v rovnakom období:

K § 11

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1.apríla 2001 tak, aby Slovenská republika v najkratšom možnom čase mohla aktívne riešiť stav ropnej núdze a zároveň prispôsobiť svoju legislatívu v tejto oblasti požiadavkám Medzinárodnej energetickej agentúry ako aj Európskej únie po otvorení príslušnej kapitoly v prístupovom procese Slovenskej republiky do Európskej únie.