Title: Informácia o stave dlhu v zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR k 31
Author: Jana Papová
Last saved by: MZ SR

Informácia o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva k 30.6.2007

V nadväznosti na prijaté stabilizačné, systémové a sieťové opatrenia bola uznesením vlády SR č. 476/V z 11.6.2003 ministrovi zdravotníctva uložená úloha pravidelne polročne predkladať na rokovanie vlády informáciu o vývoji dlhu v rezorte zdravotníctva.
Vývoj dlhu je sledovaný cez zmenu záväzkov po lehote splatnosti. Materiál sa zaoberá vývojom dlhu v štyroch rovinách:
•	vývoj dlhu v zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR 
•	dlh zdravotníckych zariadení, ktoré boli v zmysle zákona č. 578/2004 Z. z. pretransformované na akciové spoločnosti
•	vývoj dlhu v zdravotníckych zariadeniach delimitovaných na obce a vyššie územné celky  v zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. a transformovaných na neziskové organizácie podľa zákona č. 13/2002 Z. z.
•	vývoj dlhu v zdravotných poisťovniach  

Tab č. 1: Prehľad vývoja záväzkov po lehote splatnosti (istina) v rezorte zdravotníctva |
údaje sú uvádzané kumulatívne od 1.1.2005 | | | | v mld. Sk
Zdravotnícke zariadenia | k 31.12. 2005 | k 30.6.2006 | k 31.12. 2006 | k 30.6. 2007
- v pôsobnosti MZ SR | 2,033 | 2,887 | 4,435 | 5,23
- transformované na akciové spoločnosti | x | 0,015 | 0,014 | 0,021
- delimitované na obce a VÚC a transformované na neziskové organizácie | 2,384 | 2,342 | 2,275 | 2,094
Zdravotné poisťovne | 1,217 | 0,279 | 0,097 | 0,022
DLH SPOLU | 5,634 | 5,523 | 6,821 | 7,367

Za prvých 6 mesiacov roku 2007 došlo v rezorte zdravotníctva k nárastu dlhu o 0,546 mld. Sk, čo je priemerný mesačný rast 91 mil. Sk.  V II. polroku roku 2006 bol priemerný mesačný rast 216 mil. Sk. 
Je zrejmý pokles dynamiky zadlžovania zdravotníckych zariadení, prejavilo sa to nielen u delimitovaných  zdravotníckych zariadení a transformovaných na neziskové organizácie (pokles dlhu o 181 mil. Sk), ale aj u zdravotníckych zariadení v pôsobnosti MZ SR, kde bol priemerný mesačný rast 133 mil. Sk v I. polroku 2007 oproti 258 mil. Sk v II. polroku 2006. U zdravotných poisťovní nevznikajú žiadne nové záväzky po lehote splatnosti, prejavuje sa to poklesom dlhov už  dlhšie obdobie.

1. Dlh v zdravotníckych zariadeniach v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR

Zdravotnícke zariadenia v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR majú stav dlhu – istiny (záväzky po lehote splatnosti)  k 30.6.2007 kumulatívne vo výške 5,23 mld. Sk.  

Z toho 85% dlhu je dlh voči súkromnému sektoru. V tom má najvyšší podiel dlh voči dodávateľom liekov - až 53%, dlh voči ostatným dodávateľom je 14%, dlh voči sieťovým dodávateľom - t.j. dodávateľom plynu, vody a energií je 8% , dlh voči investičným dodávateľom je 8% a dlh voči ostatným zdravotníckym zariadeniam tvorí 2% z celkového dlhu. 

Percentuálny podiel dlhu znázorňuje graf č. 1: 

Z celkového hľadiska možno konštatovať, že v I. polroku 2007 prišlo k spomaleniu medzimesačného nárastu zadlženosti u zdravotníckych zariadení v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR, čo bolo v dôsledku niektorých opatrení, ktoré prijalo Ministerstvo zdravotníctva SR s cieľom konsolidovať hospodárenie zdravotníckych zariadení. Týmito opatreniami boli:

•	vydanie príkazu na prehodnotenie všetkých zmluvných vzťahov a pri nevýhodných zmluvách vykonať okamžitú nápravu formou uzatvorenia dodatkov k existujúcim zmluvám alebo uzatvorenie nových zmlúv,
•	všetky nové nájomné zmluvy musia byť odsúhlasené Ministerstvom zdravotníctva SR,
•	s účinnosťou od 1. januára 2007 bola zrušená regulácia cien na prenájom priestorov,
•	v roku 2007 boli pozastavené všetky investičné akcie (obstarávanie a zhodnocovanie hmotného a nehmotného majetku) v prípade, že zdravotnícke zariadenie vykazuje dlh,
•	príkaz na rokovanie so všetkými obchodnými partnermi s cieľom zabezpečiť nenavyšovanie príslušenstva k existujúcim záväzkom po lehote  splatnosti,
•	príkaz na realizáciu pravidelných odvodov do Sociálnej poisťovne, a v prípade, ak zdravotnícke zariadenie má záväzky po lehote splatnosti voči Sociálnej poisťovni, je povinné dohodnúť v spolupráci so Sociálnou poisťovňou splátkové kalendáre na vysporiadanie takýchto záväzkov po lehote splatnosti,
•	v zmysle zákona č. 291/2002 Z. z. Zákon o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa zdravotnícke zariadenia pripájajú do systému Štátnej pokladnice. Cieľom tohto pripojenia je zabezpečiť centralizáciu riadenia finančných tokov v rámci rozpočtovej kapitoly Ministerstva zdravotníctva SR, efektívnejšie zhodnotenie finančných prostriedkov a sprehľadnenie účtovania o obratoch na účtoch zdravotníckych zariadení,
•	vydanie rozpisu ukazovateľov hospodárenia a finančnej výkonnosti, aby sa nezvyšovalo zadlžovanie a boli správne smerované finančné toky.  

Pozitívne možno hodnotiť, že k zníženiu dynamiky rastu dlhu došlo aj napriek tomu, že zdravotnícke zariadenia museli zohľadniť navýšenie miezd o 10% najprv k 1. máju 2006 a potom aj k 1. decembru 2006 o ďalších 10%, tak ako to bolo dohodnuté v súlade s kolektívnou zmluvou vyššieho stupňa medzi Asociáciou fakultných nemocníc a Slovenským odborovým zväzom zdravotníctva a sociálnych služieb. Táto úprava negatívne ovplyvnila hospodárenie zdravotníckych zariadení v II. polroku 2006 a následne aj v roku 2007, čo sa prejavilo aj na stave zadlženosti v zdravotníckych zariadeniach. Vo finančnom vyjadrení nárast mzdových prostriedkov vrátane odvodov za zamestnávateľa v roku 2006 oproti roku 2005 predstavoval približne 1 mld. Sk. V priebehu roku 2007 došlo k ďalšiemu zvýšeniu miezd k 1.6.2007 o 10%, čo vo finančnom vyjadrení predstavuje 0,5 mld. Sk. 
V celkovom finančnom vyjadrení k 30.6.2007 to znamená finančný dopad vo výške 2 mld. Sk v porovnaní s rokom 2005, z toho 1,5 mld. Sk zvýšenie  mzdových nákladov vrátane odvodov realizovaných v roku 2006 a 0,5 mld. Sk zvýšenie mzdových nákladov vrátane odvodov realizované v roku 2007.  Všetky spomínané zvyšovania miezd mali negatívny vplyv na celkový objem finančných prostriedkov, s ktorými zdravotnícke zariadenia museli hospodáriť, o to je pozitívnejšie, že spomalenie medzimesačného rastu dlhu sa prejavuje kontinuálne posledných 5 mesiacov po sebe.

Z hľadiska zadlženosti medzi najviac zadlžené zdravotnícke zariadenia patria:
1.	Fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava,
2.	Fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica,
3.	Fakultná nemocnica s poliklinikou Košice, 
4.	Fakultná nemocnica s poliklinikou Prešov,
5.	Fakultná nemocnica Trnava.

Pri porovnávaní zadlženosti zdravotníckych zariadení v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR sa k najlepšie hospodáriacim zariadeniam zaraďujú tie, ktoré už dlhodobo hospodária s vyrovnaným rozpočtom, resp. udržiavajú nízku úroveň zadlženosti.
1.	Fakultná nemocnica s poliklinikou Nové Zámky
2.	Národný onkologický ústav Bratislava,
3.	Národné rehabilitačné centrum Kováčová.

Ako je vidieť z grafu č. 2, v priebehu I. polroka 2007 je evidentné spomalenie medzimesačného rastu zadlženosti zdravotníckych zariadení v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR, dokonca v mesiaci máj 2007 došlo k poklesu dlhu oproti predchádzajúcemu mesiacu o približne 60 mil. Sk. 
Je  potrebné zdôrazniť, že zavedením vyššie spomenutých opatrení na konsolidáciu hospodárenia, zdravotnícke zariadenia znižujú dynamiku zadlžovania a to aj napriek spomínaným viacerým úpravám miezd za obdobie posledného roka a je evidentný pokles dynamiky zadlžovania zdravotníckych zariadení v pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR.

Vývoj zadlženosti za obdobie jedného roka znázorňuje graf č. 2:

2. Dlh v zdravotníckych zariadeniach transformovaných na akciové spoločnosti

V zmysle ustanovenia § 84 zákona č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotníckych pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov boli v r. 2006 pretransformované na akciové spoločnosti nasledovné zdravotnícke zariadenia:

Tab. č. 2:  Zdravotnícke zariadenia transformované na akciové spoločnosti
	
Pôvodný názov zdravotníckeho zariadenia | Obchodný názov novozaloženej akciovej spoločnosti | Dátum vzniku a.s.
Slovenský ústav srdcových a cievnych chorôb Bratislava | Národný ústav srdcových a cievnych chorôb, a.s. | 1.1.2006
Stredoslovenský ústav srdcovo-cievnych chorôb Banská Bystrica | Stredoslovenský ústav srdcových a cievnych chorôb, a.s. | 1.1.2006
Východoslovenský ústav srdcových a cievnych chorôb Košice | Východoslovenský ústav srdcových a cievnych chorôb Košice, a.s. | 1.1.2006
Východoslovenský onkologický ústav Košice | Východoslovenský onkologický ústav, a.s. Košice | 20.2.2006
Nemocnica s poliklinikou Poprad | Nemocnica Poprad, a.s. | 20.2.2006

V zásade treba povedať, že zdravotnícke zariadenie transformované na akciové spoločnosti si plnia svoje záväzky v lehote splatnosti. 

3. Dlh v zdravotníckych zariadeniach delimitovaných na obce a VÚC a v transformovaných na neziskové  organizácie 

V zdravotníckych zariadeniach, ktoré boli v zmysle zákona č. 416/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov delimitované z pôsobnosti Ministerstva zdravotníctva SR pod obce a VÚC a v zdravotníckych zariadeniach, ktoré boli transformované na neziskové organizácie poskytujúce všeobecne prospešné služby podľa zákona č. 13/2002 Z. z. sa sleduje dlh od obdobia delimitácie, resp. transformácie. 
 K 30.6.2007 delimitované a transformované zdravotnícke zariadenia majú záväzky po lehote splatnosti vo výške 2,094 mld. Sk. Na tomto dlhu majú 85% podiel zdravotnícke zariadenia, ktoré boli delimitované pod samosprávu VÚC (bývalé nemocnice s poliklinikou II. typu a polikliniky), zdravotnícke zariadenia delimitované na obce (bývalé nemocnice s poliklinikou I. typu) majú 8% podiel a neziskové organizácie tvoria 7% dlhu.  Za ostatný polrok došlo k poklesu dlhu u týchto zdravotníckych zariadení a je na úrovni 2,094 mld. Sk. Štruktúra dlhu voči jednotlivým subjektom je v tejto skupine zdravotníckych zariadení nasledovná:

Najvyšší je dlh voči súkromnému sektoru (71%) a to voči dodávateľom liekom a ŠZM 31%, sieťovým dodávateľom 19%, ostatným dodávateľom 17%, investičným dodávateľom 3% a nevysporiadané záväzky voči ostatným zdravotníckym zariadeniam majú 1%-ný podiel na celkovom dlhu. 
Vývoj dlhu u tejto skupiny zdravotníckych zariadení za obdobie posledných dvoch rokov je uvedený v grafe č. 4:

4. Dlh v zdravotných poisťovniach

	Z údajov získaných od zdravotných poisťovní k 30.6.2007 vyplýva, že zdravotné poisťovne evidovali dlh k tomuto dátumu vo výške 22,4 mil. Sk. V priebehu I. polroka 2007 došlo k zníženiu dlhu o 75 mil. Sk. v porovnaní so stavom k 31.12.2006.