Príloha č.5

Hodnotenie rozvojových dokumentov v intenciách NSTUR
1.	Hodnotenie prierezových rozvojových dokumentov a vybraných rezortných politík vo vzťahu k trvalo udržateľnému rozvoju

Až do roku 1997 boli rozvojové dokumenty, pripravené v súlade s požiadavkami TUR skôr výnimkou (išlo predovšetkým o materiály, vypracované na MŽP SR napr. Stratégia, zásady a priority štátnej environmentálnej politiky, vypracovaný v roku 1993, Národný environmentálny akčný program I a II, vypracované v roku 1996 a 1999), a to aj napriek tomu, že Slovensko v roku 1992 prijalo závery Konferencie OSN o životnom prostredí a rozvoji (UNCED), ako aj závery ďalších významných medzinárodných konferencií a dohovorov a už v Európskej dohode o pridružení (uzavretej už v roku 1993) je priamo zahrnutý TUR. Zreteľnú pozitívnu zmenu možno zaznamenať až po roku 1997, kedy vláda schválila Koncepciu uplatňovania AGENDY 21 a vyhodnocovanie uplatňovania ukazovateľov TUR v SR, ale najmä po roku 1998, keď vláda vo svojom programovom vyhlásení deklarovala princípy TUR za rozhodujúce princípy svojho programu. Pozitívny posun v príprave rozvojových dokumentov na princípoch TUR však súvisí aj s posilnením predvstupovej stratégie, na ktorej sa Európska rada dohodla v Luxemburgu v decembri 1997, odštartovaním analytického skúmania legislatívy EÚ v apríli 1998 ale najmä prizvaním SR na rokovania o vstupe do EÚ na helsinskom summite v decembri 1999. Predvstupový proces sa významnou mierou dotýka aj prípravy zásadných koncepčných a strategických dokumentov, ktoré sa predkladajú posúdenie a pripomienkovanie EK. 
V rokoch 1999-2000 vláda SR schválila resp. zaradila do svojho plánu činnosti niekoľko významných prierezových dokumentov, ktoré deklarujú, že vychádzajú z princípov TUR, alebo majú za cieľ podporiť TUR. Viaceré z nich prešli verejným pripomienkovaním a diskusiou, prípadne už na ich spracovaní sa podieľali zástupcovia mimovládnych organizácií, záujmových združení, predstavitelia samosprávy, vedeckých, výskumných a univerzitných pracovísk. Sú to predovšetkým: Koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy (uznesenie vlády č. 230/2000), Integrovaný plán regionálneho a sociálneho rozvoja SR pre realizáciu programu PHARE 2000, časť 1 - Národná rozvojová stratégia (uznesenie vlády SR č. 923/1999), Plán rozvoja vidieka Slovenskej republiky pre implementáciu programu SAPARD (uznesenie vlády SR č. 1007/1999). Medzi prierezové dokumenty vzhľadom na šírku záberu cieľov treba zaradiť aj. Národný environmentálny akčný program II (uznesenie vlády SR č. 1112/1999). Pripravuje sa nová Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001 (KÚRS)  a ďalšie rozvojové dokumenty. 
Všetky zásadné rozvojové stratégie, politiky, koncepcie, plány, programy, ale aj právne predpisy (ďalej ”rozvojový dokument”) na národnej, regionálnej a miestnej úrovni by mali byť ešte pred ich schválením verejne pripomienkované a komplexne odborne hodnotené z hľadiska toho, či podporujú smerovania rozvoja spoločnosti k dosiahnutiu TUR. Súčasne by sa mali predložiť na verejné pripomienkovanie a podrobiť strategickému environmentálnemu hodnoteniu. 

Pri posúdení dokumentov je potrebné zohľadniť všetky princípy a kritériá TUR a prihliadať na hľadiská a podmienky pre zabezpečenie TUR (sociálne, kultúrne, ekonomické, environmentálne a inštitucionálne) a ich vzájomné dlhodobé súvislosti. Je preto nutné zvážiť:
a)	do akej miery zámery rozvojového dokumentu dávajú predpoklady a vytvárajú podmienky pre požadovanú zmenu pre zabezpečenie TUR, najmä či dokument alebo rozhodnutie:
•	podporuje zmenu doterajšieho netrvalo udržateľného správania občanov a celej spoločnosti,
•	vytvára podmienky pre uplatňovanie princípov a kritérií TUR na všetkých úrovniach a vo všetkých sférach spoločnosti,
•	vytvára podmienky pre vynutiteľnosť dodržiavania právnych predpisov, zabezpečuje efektívne kontrolné mechanizmy, motivuje a podporuje dodržiavanie etických a morálnych princípov,
•	motivuje hlavné skupiny spoločnosti k zmene ich doterajšieho správania, postojov a hodnotových orientácií zosúladiť svoje správanie (svoj život, každodennú prácu, vzájomnú komunikáciu a pod.) s princípmi TUR,
•	motivuje občana k zodpovednosti za kvalitu svojho života, kvalitu života ostatných členov  komunity v ktorej žije, svojej obce, regiónu, štátu, sveta a k zodpovednosti za rešpektovanie práv budúcich generácií.
b)	aké nástroje na presadenie vyššie uvedených zmien a vytvorenia podmienok pre zabezpečenie TUR rozvojový dokument odporúča, pričom je potrebné posúdiť navrhované nástroje z hľadiska: 
•	úspešnosti realizácie (implementácie) dokumentu dlhodobo prinášať prosperitu rozvoja celej spoločnosti (teda nie iba vybraným záujmovým skupinám) bez negatívnych environmentálnych a sociálnych dôsledkov,
•	časovej a finančnej náročnosti realizácie (implementácie) dokumentu a efektívnosti vynaložených prostriedkov.
c) 	aké kapacitné (inštitucionálne) zabezpečenie bude implementácia dokumentu vyžadovať tak, aby sa navrhované nástroje mohli úspešne uplatniť pri zabezpečovaní TUR (pritom je potrebné dôsledne uplatniť princíp subsidiarity a analogicky ako pri nástrojoch je treba posúdiť, aká je ich najvhodnejšia praktická realizovateľnosť, efektívnosť, časová a finančná náročnosť ich vybudovania a pod.)

Pre posúdenie zásadných rozvojových koncepcií, plánov a programov, ale aj zákonov a všetkých dôležitých rozhodnutí, ovplyvňujúcich rozvoj spoločnosti a kvalitu života všetkých občanov je možné aplikovať napríklad nasledovný súbor princípov a kritérií TUR. 

1. princíp - zmena správania voči potrebám budúcich generácií

Príklady kritérií:
•	Posudzuje rozvojový dokument všetky uvažované činnosti alebo rozhodnutia z hľadiska ich dlhodobých účinkov na sociálne, kultúrne, ekonomické a environmentálne aspekty?
•	Nie sú niektoré rozhodnutia formulované pod tlakom súčasných potrieb bez dôsledného posúdenia, či tým nedôjde k obmedzeniu možnosti rozvoja spoločnosť v budúcnosti?
•	Sú zabezpečené pri každej činnosti také opatrenia, ktoré prispejú k tomu, že sa v budúcnosti skvalitní využitie územia a zlepší sa kvalita života?
•	Zachovávajú a skvalitnia sa možnosti voľby pre budúce generácie? 
•	Dodržiava sa vo všetkých navrhovaných činnostiach a plánovaných rozhodnutiach princíp zvýšenej opatrnosti (preventívnej opatrnosti a predvídavosti), rešpektovanie možných rizík, vrátane neoverených?
2. princíp - zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútrogeneračná a medziregionálna solidarita) 

Príklady kritérií:
•	Zabezpečuje a rozvíja rozvojový dokument demokratické inštitúcie, garantuje slobodu tlače, práva menšín atď.?
•	Vytvára rozvojový dokument podmienky pre zabezpečenie národnostnej, rasovej a inej rovnosti?
•	Podporuje rozvojový dokument uplatňovanie princípu solidarity medzi generáciami a v rámci generácií, a tiež medzi regiónmi, to znamená podieľať sa nielen na výhodách (napr. prosperite), ale aj na problémoch a bremenách (napr. rozvoj menej vyspelých regiónov, pomoc dlhodobo nezamestnaným, pomoc mladým pri začleňovaní sa do pracovného pomeru, pomoc mladým rodinám, pomoc deťom zo sociálne málo podnetného prostredia a pod.)?
•	Podporuje rozvojový dokument vytvárania podmienok pre dodržiavanie uplatňovania ľudských práv vo všetkých oblastiach?
•	Podporuje rozvojový dokument garantovanie základných slobôd?
•	Podporuje rozvojový dokument uplatňovanie mierových a konsenzuálnych metód riadenia a nepoužívanie akýchkoľvek foriem násilia?
•	Podporuje rozvojový dokument uplatňovanie tolerancie a porozumenia?
•	Podporuje rozvojový dokument zabezpečenie rovnosti príležitostí na vzdelanie, prácu, zdravotnú starostlivosť atď., rovnosť medzi občanmi, rovnosť medzi pohlaviami, rovnosť medzi generáciami, rovnosť podmienok aj pre zraniteľné skupiny a pod.?
•	Podporuje rozvojový dokument vzájomnú pomoc a spoluzodpovednosť medzi hlavnými skupinami a medzi občanmi?

3. princíp – zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, medziregionálnu a medzinárodnú solidaritu

Príklady kritérií:
•	Podporuje rozvojový dokument budovanie trvalo udržateľných komunít?
•	Podporuje a presadzuje rozvojový dokument uplatňovanie transparetnosti, prístup k informáciám, participáciu verejnosti na rozhodovacích procesoch a právo na spravodlivosť vo všetkých sférach a na všetkých úrovniach?
•	Podporuje rozvojový dokument dosiahnutie sociálneho pokroku zohľadňujúceho potreby každého občana, komunít, hlavných skupín spoločnosti, regiónov až po globálnu úroveň?
•	Podporuje rozvojový dokument občiansku angažovanosť pri tvorbe a napĺňaní cieľov TUR, umožňuje dokument účasť miestnych obyvateľov na rozhodovaní, posilňuje miestnu kontrolu, regionálnu kontrolu, kontrolu na národnej úrovni a pod.?

4. princíp - zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelania a výchovy

Príklady kritérií
•	Preferuje rozvojový dokument rozvoj na báze vnútorného rozvojového potenciálu namiesto mechanicky importovaného rozvoja?
•	Podporuje rozvojový dokument zachovanie pozitívnych hodnôt krajinnej, sociálnej a kultúrnej identity?
•	Podporuje rozvojový dokument miestny kolorit, ľudovú kultúru, duchovnú atmosféru?
•	Oživuje rozvojový dokument tradičné aktivity s citlivým využitím adekvátnych moderných technológií?
•	Podporuje rozvojový dokument spontánne formy pomoci, resp. svojpomoci?
•	Podporuje rozvojový dokument vzdelávanie a výchovu k TUR? (treba vždy zohľadniť zameranie rozvojového dokumentu, ale každá koncepcia by mala mať medzi opatreniami aj vzdelávanie a výchovu – napr. v Energetickej politike SR by malo ísť o podporu vzdelávania a výchovy k úsporám energie, využívaniu obnoviteľných zdrojov a pod.).

5. princíp – zmena správania a postojov k dosahovania vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR

Príklady kritérií:
•	Podporuje rozvojový dokument udržanie vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti bez nepriaznivých vplyvov na životné a sociálne prostredie?
•	Podporuje rozvojový dokument rozvoj informačnej spoločnosti a využívanie informačných technológií?
•	Podporuje rozvojový dokument uplatňovanie takých nástrojov, ktoré motivujú k environmentálnemu správaniu výrobcov a spotrebiteľov?
•	Podporuje rozvojový dokument udržanie a rozvíjanie vysokej technologickej úrovne a know-how?
•	Podporuje rozvojový dokument rozvoj potenciálu pracovných síl s ohľadom na trvalo vysokú úroveň zamestnanosti a boj proti vylučovania z trhu práce?
•	Podporuje rozvojový dokument využívanie uzavretých cyklov výroby a spotreby?
•	Podporuje rozvojový dokument zachovanie optimálnych látkovo-energetických cyklov?
•	Podporuje rozvojový dokument minimalizovanie spotreby surovinovo-energetických zdrojov a minimalizovať vznik odpadov?
•	Zavádza a podporuje rozvojový dokument nástroje environmentálnej ekonomiky?
•	Podporuje rozvojový dokument efektívne rozmiestnenie výroby?
•	Podporuje rozvojový dokument rozvoj miestnej ekonomiky (podpora vytvárania pracovných príležitostí priamo v obci na báze miestnych podmienok, napr. podpora vhodných foriem samozásobovania, využívania obnoviteľných zdrojov a pod.)?
•	Podporuje rozvojový dokument rozvoj verejnej dopravy?

6. princíp – zmena správania a hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu, najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom

Príklady kritérií
•	Podporuje rozvojový dokument zachovanie, biodiverzitu, vitalitu a odolnosť ekosystémov?
•	Podporuje rozvojový dokument zachovanie život podporujúcich systémov?
•	Podporuje rozvojový dokument zachovanie vysokej kvality prírodných zložiek životného prostredia?
•	Zabezpečuje rozvojový dokument minimalizáciu vplyvov činností na životné prostredie?
•	Zabezpečuje rozvojový dokument minimalizáciu využívania neobnoviteľných zdrojov?
•	Podporuje rozvojový dokument prednostné využívanie obnoviteľných zdrojov a dôsledne rešpektuje pri ich využívaní medze ich reprodukčných možností?
•	Odhaľuje a využíva rozvojový dokument prírodné a antropicky simulované autoregulačné a sebapodporné prírodné mechanizmy?
•	Uplatňuje rozvojový dokument dôsledne zásadu ”znečisťovateľ platí”?

7. princíp – zmena v spôsobe organizácie a riadenia verejnej správy (s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť riadenia, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.)

Príklady kritérií
	Podporuje dokument zabezpečenie demokratického fungovania štátu, t.j. efektívne rozdeliť kompetencie na miestnu, regionálnu a národnú samosprávu a štátnu správu?
	Podporuje dokument princíp subsidiarity, to znamená prenesenie kompetencií na najnižšiu možnú hierarchickú úroveň ich kompetentnej a efektívnej realizovateľnosti a približuje ich výkon k občanovi? Vytvára rozvojový dokument také podmienky, že na hierarchicky vyššie orgány sa presúvajú len rozhodnutia tých záležitostí, ktoré na tejto vyššej úrovni možno riešiť efektívnejšie, ako na regionálnej, resp. miestnej úrovni?
	Uprednostňuje rozvojový dokument integrovanú prevenciu a kontrolu znečistenia?
	Zabezpečuje rozvojový dokument bezpečnosť – ide napr. o zabezpečenie ochrany a bezpečnosti občanov a ich majetku, ochrany ich zdravia, ale tiež zabezpečenie práce (podpora zamestnanosti), sociálneho zabezpečenia, vytvárania priaznivých podmienok pre podnikanie, bezpečnosť v zásobovaní energiou a pod.?
	Podporuje rozvojový dokument všeobecne prospešné činnosti s viacsmernými pozitívnymi vplyvmi?
	Uplatňuje rozvojový dokument princíp optimalizácie a vzájomného zosúladenia kultúrných, sociálnych, ekonomických a environmentálnych aspektov s cieľom dosiahnuť zlepšovanie kvality života pre všetkých?
	Uprednostňuje rozvojový dokument win-win stratégie v oblasti hospodárenia, rozhodovania, riadenia a správania sa na všetkých úrovniach?
	Uplatňuje rozvojový dokument vo všetkých zásadných úlohách a rozhodnutiach všetky princípy TUR vo vzájomnom synergickom pôsobení?

8. princíp – zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečovania globálnej bezpečnosti 
Príklady kritérií:
•	Podporuje rozvojový dokument uplatňovanie princípu medzinárodnej solidarity, t.j. rozvojovú pomoc a spoluprácu iným krajinám ktoré to potrebujú (pomoc utečencom, migrantom, azylantom, ale tiež ochranu ekosystémov globálneho významu)? (pozn. Slovensko patrí medzi vyspelé krajiny sveta, členstvo v OECD a perspektívne v EÚ predpokladá, že SR vytvorí slovenský program rozvojovej pomoci a spolupráce, t.j. že SR nebude iba príjemca pomoci, ale aj darcom)
•	Prispieva rozvojový dokument k eliminovaniu rizík z globalizácie (v rámci možností SR)?
•	Podporuje rozvojový dokument aktívnejšie zapojenie SR do medzinárodnej (bezpečnostnej, vedeckej, technickej, kultúrnej a environmentálnej a pod.) spolupráce?
•	Podporuje rozvojový dokument zvýšenie pozitívnych efektov z cezhraničnej a medzinárodnej spolupráce?
2.  Prierezové dokumenty štátnej politiky z hľadiska TUR
Z hľadiska presadenia smerovania spoločnosti k TUR majú najväčší význam prierezové dokumenty. V rokoch 1999-2000 vláda SR schválila resp. zaradila do svojho plánu činnosti niekoľko významných prierezových dokumentov, ktoré prakticky všetky deklarujú, že vychádzajú z princípov TUR, resp. majú za cieľ podporiť TUR. Viaceré z nich prešli verejným pripomienkovaním a diskusiou resp. už na ich spracovaní sa podieľali zástupcovia mimovládnych organizácií, záujmových združení, predstavitelia samosprávy, vedeckých, výskumných a univerzitných pracovísk a pod.  Sú to predovšetkým: Koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy, Úrad vlády SR (schválená uznesením vlády č. 230/2000 zo dňa 11.4.2000), Integrovaný plán regionálneho a sociálneho rozvoja SR pre realizáciu programu PHARE 2000, časť 1 - Národná rozvojová stratégia, MVRR SR (schválený uznesením vlády SR č. 923/1999), Plán rozvoja vidieka Slovenskej republiky pre implementáciu programu SAPARD, MP SR (schválený uznesením vlády SR č. 1007/1999 dňa 17.11.1999 – na základe pripomienok EK bol upravený plán zaslaný do EK dňa 16.5.2000). Medzi prierezové dokumenty vzhľadom na šírku záberu cieľov treba zaradiť aj. Národný environmentálny akčný program II (schválený vládou SR v decembri 1999), Pripravujú sa ďalšie zásadné prierezové dokumenty, a to Národný plán regionálneho rozvoja (NPRR SR) (v súčasnosti je schválené uznesením vlády SR č. 242/2000 obsahové a organizačné zabezpečenie vypracovania NPRR SR (MVRR SR) a do vlády bude dokument predložený v novembri 2000. Pripravuje sa nová Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001 (KÚRS) (MŽP SR, dokument je v štádiu spracovania). Vybrané z nich boli posúdené testom ”trvalej udržateľnosti”. Ide skôr o modelové príklady a ilustráciu, ako by sa mal tento test v praxi uplatňovať.
•	Národný program pre prijatie acquis communautaire (NPPA)

NPPA je významným dokumentom, ktorý by mal predurčovať vývoj slovenskej spoločnosti v najbližšom období. SR považuje NPPA za kľúčový dokument v procese približovania sa k nadobudnutiu plnohodnotného členstva Európskej únie. NPPA 2000 načrtáva programovú stratégiu vlády do roku 2002, čím sa zároveň stáva indikátorom plnenia jej Programového vyhlásenia.
NPPA prierezovo pokrýva celé acquis communautaire troch pilierov Európskej únie a ako samotná transpozícia legislatívy sa upriamuje na implementáciu práva a realizáciu stanovených opatrení, ktoré majú zabezpečiť, aby právo EÚ bolo nielen prijaté, ale aj uplatňujúce sa v praxi. SR programuje svoju eurointegračnú politiku tak, aby kodanské kritériá boli splnené v časovom horizonte roku 2002, preto aj väčšina strednodobých úloh je naprogramovaná do konca tohto roka.
Hlavnými oblasťami, pre ktoré NPPA stanovuje krátkodobé a strednodobé ciele, sú:
•	politické kritériá - demokracia a právny štát, ľudské práva a ochrana menšín
•	ekonomické kritériá - fungovanie trhovej ekonomiky vrátane štrukturálnych reforiem
•	vnútorný trh, voľný pohyb tovaru, voľný pohyb kapitálu, slobodné poskytovanie služieb, hospodárska súťaž
•	voľný pohyb osôb
•	inovácie - informačná spoločnosť, vzdelávanie, odborná prírpava a mládež, veda a technický rozvoj, telekomunikácie a pošty, audiovizuálna politika
•	hospodárstvo a fiškálne záležitosti - hospodárstvo a menová únia, dane, štatistika
•	odvetvové politiky - priemyselná politika, poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo, energetika, doprava, malé a stredné podnikanie
•	hospodárstvo a sociálna súdržnosť - zamestnanosť a sociálna politika, regionálna politika a súdržnosť
•	kvalita života a životné prostredie - životné prostredie, ochrana spotrebiteľov a zdravia
•	spravodlivosť a vnútorné veci 
•	vonkajšie politiky - obchod a medzinárodné hospodárske vzťahy, colná únia, spoločná zahraničná a bezpečnostná politika EÚ
•	finančné otázky - finančná kontrola
•	administratívna schopnosť implementovať acquis.
Posúdenie Národného programu pre prijatie acquis (NPPA) 2000 z hľadiska podpory smerovania k TUR (Úrad vlády SR, marec 2000) 

PRINCÍPY TUR                          Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR 	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
1.  Zmena správania voči potrebám budúcich generácií	 NPPA podporuje tento princíp. V Európskej dohode o pridružení je priamo zahrnuté uplatňovanie princípov TUR. Ide o dokument s dlhodobými účinkami. 	 Pre posilnenie významu NPPA pre TUR v SR by sa mali dôsledne splniť všetky podmienky na vstup do EÚ, ktoré významne podporujú smerovanie k TUR.	
2.  Zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútro-generačná a medziregionálna solidarita) 	 NPPA podporuje vybudovanie právneho štátu, zabezpečenie ľudských práv, práv menšín, rovnosť príležitostí, posilňuje princíp solidarity (napr. štrukturálne fondy podporujú princíp regionálnej solidarity) ap.	 Všetky hlavné skupiny spoločnosti by mali byť oveľa aktívnejšie zapojené a viac informované o predvstupových podmienkach EÚ, ale aj o tom, ako sa pripraviť na vstup do EÚ, ako predísť prípadným rizikám a nevýhodám.	
PRINCÍPY TUR                          Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR 	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
3.  Zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, regionálnu a medzinárodnú solidaritu	 NPPA napĺňa tento princíp - vytvára predpoklady pre podporu občianskych práv, zapojenie občanov do rozhodovacieho procesu, posilnenie kontroly ap. Reforma verejnej správy (ktorá je jednou z významných podmienok vstupu do EÚ), podporuje udržateľné komunity.	 Pre posilnenie významu NPPA pre TUR je potrebné urýchlene prijať reformu verejnej správy a na ňu nadväzujúce koncepcie a politiky (napr. aj v oblasti regionálneho rozvoja, rozvoja vidieka, tretieho sektora, výchovy a vzdelávania k TUR, celoživotného vzdelávania ap.).	
4.  Zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelávania a výchovy	 NPPA vytvára predpoklady pre tento princíp. Posilňuje vedomie kultúrnej rozmanitosti európskych krajín ako aj spoločného kultúrneho dedičstva, podporuje vysokú úroveň a kvalitu vzdelávania ap.	 Je potrebné vytvoriť predpoklady pre zlepšenie vzťahu občanov k významu kultúrneho dedičstva. Súčasne je potrebné prijať reformu školstva, humanizovať výučbu, zaviesť do výučby európsku dimenziu ap.	
5.  Zmena správania a postojov k dosahovaniu vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR	 NPPA obsahuje požiadavky pre fungovanie trhovej ekonomiky a integráciu SR na vnútorný trh EÚ. Podporuje budovanie informačnej spoločnosti. Súčasne nás zaväzuje dodržiavať všetky predpísané environmentálne limity.	 Je potrebné venovať viac pozornosti vypracovaniu nástrojov environ. ekonomiky, informatizácii, podpore miestnej ekonomiky v súlade s TUR, rekvalifikačným programom, prepojeniu škôl s praxou.	
6.   Zmena správania a  hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom	 NPPA vyžaduje dodržiavať zásadu ”znečisťovateľ platí”, uplatňovať integrovanú ochranu, zavádzať environmentálne manažérske systémy, posilniť dodržiavanie zákonov a zlepšiť kontrolu.	 Viac pozornosti treba venovať environmentálnej výchove, vzdelávaniu a osvete, využívaniu OZE, úsporám energie. Treba tiež posilniť činnosť kontrolných orgánov v životnom prostredí.	
7.  Zmena v spôsobe organizácie  a riadenia verejnej správy (s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.	 NPPA vyžaduje zásadné zmeny, podporujúce tento princíp: reformu verejnej správy s dôsledným uplatnením princípu subsidiarity, vybudovanie nových nezávislých a kontrolných orgánov, posilnenie transparentnosti, ap. 	 Je potrebné neodkladať kľúčové reformy (vo verejnej správe, sociálnej oblasti, školstve, zdravotníctve). Ďalej je potrebné zvyšovať kvalitu ľudského kapitálu (učiaca sa spoločnosť), kvalitu vzdelania a budovať informačnú spoločnosť.	
8.  Zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečenia globálnej bezpečnosti	NPPA vytvára predpoklady pre našu integráciu do EÚ. Významnou mierou tým vzrastie naše medzinárodná pozícia.	Treba sa pripraviť sa pripraviť na novú pozíciu – pomáhať iným krajinám a vypracovať slovenský program pomoci a spolupráce..	

Celkové zhodnotenie: NPPA vytvára z hľadiska všetkých princípov TUR dobré predpoklady na zabezpečenie TUR SR. Občania a všetky hlavné skupiny spoločnosti by však mali byť oveľa viac informovaní aj o tom, ako sa treba na vstup do EÚ pripraviť, mali by sa tiež posúdiť prípadné riziká (napr. v ochrane biodiverzity), resp. riziká z nedôslednej pripravenosti na vstup do EÚ.
•	Koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy
Vláda SR sa vo svojom uznesení č. 788/1999 zaviazala modernizovať fungovanie demokratického štátu, vniesť do spoločnosti úsilie o spravodlivosť, slobodu, zodpovednosť, solidaritu, vládu zákona, poctivosť, rešpekt pred deľbou moci, podporu iniciatíve a aktivite ľudí. Významným dokumentom podporujúcim zlepšenie fungovania verejnej správy a ďalších verejných organizácií a inštitúcií je Koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy, (uznesenie vlády SR č. 230/2000). Pripravované opatrenia majú vo väčšine prípadov inštitucionálny charakter a významnou mierou podporia navrhované dlhodobé, krátkodobé a strednodobé strategické ciele TUR a vytvoria lepšie podmienky pre ich uplatňovanie. 

Základné ciele reformy verejnej správy a nového územno-správneho členenia Slovenska sú:
•	zlepšenie efektívnosti a dostupnosti verejnej správy a zároveň podpora účinného vzťahu medzi zvolenými orgánmi miestnej samosprávy (vzťah ku kapitole č. 28 Agendy 21) a úradmi štátnej správy na regionálnej a miestnej úrovni
•	vytvorenie takých územno-správnych jednotiek, ktoré budú odrážať takmer tisícročnú tradíciu vedomia regionálnej spolupatričnosti zohľadňujúc súbor kritérií z oblasti urbanizmu, socio-ekonomických vzťahov etnicko-kultúrnych a krajinno-ekologických podmienok, spoločensko-politických pomerov, trendov regionálneho rozvoja, rešpektujúc vnútroštátne a medzinárodne komunikačné a informačné trasy.
Návrh územno-správneho členenia Slovenska vychádza z nasledujúcich princípov:
•	z práva každého človeka stotožniť sa s kultúrnymi, národnými, spoločenskými a duchovnými hodnotami a tradíciami,
•	z potreby chrániť historické štruktúry krajiny, životné prostredie a hmotné i nehmotné kultúrne dedičstvo
•	z princípu kultúrnej, spoločenskej a politickej integrity a územnej celistvosti Slovenska na základe kultúrno-historických väzieb
•	z tvorby kultúrne, spoločensky a hospodársky identických jednotiek
•	z vnútornej modality základných územných jednotiek a ich vzájomnej kultúrnej a územnej previazanosti
•	z celostnej kultúrnej a spoločenskej identity SR, vyplývajúcej z kultúrnej a historickej kontinuity a formy lokálnej a regionálnej správy
•	z práva každého občana podieľať sa na riadení veci verejných.
Posúdenie Koncepcie decentralizácie a modernizácie verejnej správy z hľadiska podpory smerovania k TUR (Úrad vlády SR, marec 2000) 
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR 	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
1. Zmena správania voči potrebám budúcich generácií	 Princíp je vo veľkej miere podporený – koncepcia uvažuje dlhodobé účinky, prihliada na rozvoj spoločnosti a zlepšenie kvality života v budúcnosti.	 Je treba čo najskôr uviesť koncepciu do života. Jej urýchlená realizácia umožní, aby sa premietla do nadväzujúcich dokumentov, čo bude mať pozitívny synergický efekt.	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR 	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
2. Zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútro-generačná, medziregionálna solidarita) 	 Koncepcia posilňuje demokratický štát, občiansku spoločnosť, učiacu sa spoločnosť, približuje verejnú správu k občanovi, vytvára podmienky pre rovnoprávnosť príležitostí a regionálnu solidaritu, posilňuje úlohu tretieho sektora.	 Je potrebné, aby sa v čo najväčšej miere pripravili podmienky pre vstup koncepcie do praxe, veľmi dôležitý bude práve jej priemet na regionálnu úroveň a postupne na miestnu úroveň. Až tam sa potom jasnejšie ukáže, do akej miery sa skutočne naplnia aj princípy TUR. Tiež je potrebné urýchlene začať so vzdelávaním vo verejnej správe, s vytvorením podmienok na prístup k informáciám atď.	
3. Zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, regionálnu a medzinárodnú solidaritu	 Koncepcia rešpektuje tento princíp. Podporuje vytváranie podmienok pre budovanie udržateľných komunít, vytvára priestor pre občiansku angažovanosť, účasť obyvateľov na rozhodovaní, podporuje spoluzodpovednosť, občiansku kontrolu, solidaritu a pod.	 Súčasne s reformou verejnej správy treba vytvoriť podmienky pre posilnenie tretieho sektora, pre implementáciu zákona o slobodnom prístupe k informáciám, urýchliť reformu školstva, zaviesť výučbu k zvýšeniu právneho vedomia, rozšíriť celoživotné vzdelávanie.	
4. Zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelávania a výchovy	 Koncepcia podporuje tento princíp. Podporuje rozvojový potenciál na regionálnej a miestnej úrovni, vytvára podmienky pre posilnenie sociálnej a kultúrnej identity ap.	 Súčasne s reformou verejnej správy treba pre podporu tohto princípu uskutočniť reformy v ďalších oblastiach, najmä v školstve (humanizovať školstvo), vytvoriť podmienky pre mimovládne aktivity podporujúce zachovanie krajinných a kultúrnych hodnôt ap. 	
5. Zmena správania a postojov k dosahovaniu vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR	 Koncepcia podporuje aj tento princíp. Decentralizácia ako aj modernizácia verejnej správy sa pozitívne prejaví na celkovom rozvoji územia ako aj rozvoji regionálnej a miestnej ekonomiky. 	 Pre posilnenie princípu je potrebné urýchliť reformy v ekonomickej oblasti, prijať potrebné právne predpisy a tiež väčší dôraz klásť na vzdelávanie pracovníkov verejnej správy (strategické plánovanie, environmentálna ekonómia, informatiku, EMAS, právo EÚ, jazyky krajín EÚ ap.).	
6.  Zmena správania a hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom	 Koncepcia podporuje aj tento princíp. Predpokladá sa vytvorenie špeciálnej štátnej správy v životnom prostredí a nárast výdajov na ochranu životného prostredia.	 Bolo by potrebné rozšíriť environmentálnu osvetu, v rámci vzdelávania verejnej správy venovať zvýšenú pozornosť životnému prostrediu, na regionálnej úrovni vytvoriť poradenské environmentálne centrá, podporiť aktivity tretieho sektora v oblasti životného prostredia ap.	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR 	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
7.  Zmena v spôsobe organizácie a riadenia - s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.	 Koncepcia priamo vychádza z princípu subsidiarity. Dôraz sa kladie na modernizáciu verejnej správy, informatizáciu, posilnenie kontrolných mechanizmov, vzdelávanie a integrované riadenie.	 Je potrebné čo najskôr uviesť koncepciu do života, pritom je mimoriadne dôležitá a citlivá najmä regionálna úroveň a priemet decentralizácie až po miestnu úroveň. Dôležité je, aby dosiahla vzájomná previazanosť jednotlivých úloh reformy (s dodržaním požadovaných termínov) a zaviedli sa jasné pravidlá financovania a spolupráce 	
8.  Zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečenia globálnej bezpečnosti	Koncepcia podporuje aj tento princíp, a to rozdelením kompetencií medzi ústredné, regionálne a miestne orgány verejnej správy,	Urýchlené prijatie koncepcie podporí požiadavky vstupu do EÚ. Je potrebné, aj samosprávne VÚC mali dostatočné kompetencie v rámci cezhraničnej spolupráce.	

Celkové zhodnotenie: Koncepcia decentralizácie a modernizácie verejnej správy, spolu s nadväzujúcim koncepčnými dokumentmi a právnymi predpismi, významným spôsobom prispeje k posilneniu smerovania SR k TUR. Priamo v jej cieľoch sú deklarované viaceré princípy a kritériá TUR, akými sú napr. posilnenie fungovania inštitútov demokracie, posilnenie samosprávnych princípov, podpora budovania občianskej spoločnosti, uplatnenie subsidiarity, zabezpečenie efektívnosti a transparentnosti verejnej správy, zníženie výdavkov na verejnú správu, zvýšenie ekonomickej výkonnosti štátu a regiónov ale tiež posilnenie efektov z cezhraničnej a medzinárodnej spolupráce, zachytenie trendov reformných procesov v krajinách V4 a tiež v krajinách EÚ. Všetky vyššie uvedené ciele podporujúce TUR však zostanú v deklaratívnej podobe, ak sa dôsledne nepremietnu na regionálnu úroveň (tak, aby sa stabilizovala a aby nedošlo v najbližších rokoch znovu k jej zmenám). Dôležité je tiež vytvorenie efektívnej spolupráce medzi samosprávou a štátnou správou, čo by sa mohlo dosiahnuť aj uplatňovaním koncepcie vzdelávania vo verejnej správe. V rámci vzdelávania vo verejnej správe je potrebné venovať väčšiu pozornosť problematike TUR, regionálnej a miestnej Agende 21.. Moderná verejná správa by mala vo väčšej miere využívať odborné zázemie vedeckých a výskumných pracovísk a vysokých škôl a tiež spoluprácu s tretím sektorom. 
•	Regionálna politika a koncepčné regionálne dokumenty

V roku 1991 boli prijaté Zásady regionálnej politiky (uznesenie vlády SR č. 390/1991). Uznesením vlády SR č. 578 z roku 1996 boli schválené Kritériá pre posudzovanie, schvaľovanie a financovanie projektov podporujúcich regionálny rozvoj (následne aj v  roku  1997 a 1998), pre rok 1999 boli schválené uznesením vlády SR č. 285. Uznesením vlády SR č. 802 z roku 1997 bola schválená Koncepcia štátnej regionálnej politiky, v ktorej sa definovali jej ciele, základné nástroje ako aj inštitucionálna infraštruktúra. 
V roku 1999 bol uznesením vlády SR č. 923 schválený Integrovaný plán regionálneho rozvoja SR – časť 1 Národná rozvojová stratégia. Ide o rozvojový program pre realizáciu programov PHARE 2000 podporujúci štrukturálnu, inštitucionálnu reformu so zameraním na podporu konkurencieschopnosti slovenského hospodárstva a znižovanie rozdielov medzi regiónmi. 
Významným dokumentom, ktorý by mal vytvoriť podmienky pre harmonizáciu slovenskej regionálnej politiky s regionálnou politikou EÚ, a to najmä vo sfére princípov regionálnej politiky, jej nástrojov, inštitucionálneho zabezpečenia atď. sú Zásady regionálnej politiky SR. Ide hlavne o potrebu koncentrovať prostriedky regionálnej politiky na problémové regióny a nutnosť viacročného programovania a posilnenia koncepčnosti na tomto úseku. Hlavnými princípmi sú: partnerstvo, koncentrácia na podporu tých regiónov, ktoré dlhodobo vykazujú nižšiu ekonomickú výkonnosť a životnú úroveň, programovanie (koncepčný prístup a koordinácia aktivít), doplnkovosť (prostriedky štátu by nemali byť väčšinové), územná a vecná pôsobnosť samosprávy a uplatňovanie princípov TUR. V zhode s EÚ je kladený dôraz aj na decentralizáciu v rozhodovaní a prijímaní zodpovednosti a na spoluprácu rôznych orgánov pri riešení problematiky regionálneho rozvoja. Regionálna politika v SR bude realizovaná prostredníctvom programových dokumentov, akými sú Národný plán regionálneho rozvoja, Sektorové operačné programy (SOP) a Regionálne operačné programy (ROP).
V marci 2000 predložil minister pre výstavbu a regionálny rozvoj do Rady vlády pre regionálnu politiku Návrh obsahového a organizačného zabezpečenia vypracovania Národného plánu regionálneho rozvoja SR (NPRR), ktorý schválila vlády SR uznesením č. 240/2001. Národný plán sa stal základným programovým dokumentom SR v oblasti regionálnej politiky pre obdobie 2000-2006. 
Medzi ďalšie aktivity a dokumenty, ktoré už v súčasnosti podporujú regionálny a miestny rozvoj patria:
•	Plán rozvoja vidieka SR pre implementáciu programu SAPARD (program v roku 1999 vypracovalo MP SR a vláda ho schválila v novembri 1999) – vychádza z Koncepcie rozvoja vidieka SR, ktorý schválila vláda v roku 1998. Je vypracovaný v intenciách Nariadenia Rady (EK) č. 1268/1999 o podpore poskytovanej Spoločenstvom pre predvstupové opatrenia v poľnohospodárstve a rozvoji vidieka v krajinách strednej a východnej Európy, uchádzajúcich sa o členstvo v predvstupovom období.
•	Program a zásady regionálnej politiky v poľnohospodárstve – (program MP SR) špecifikuje dôvody pre uplatňovanie agrárnej regionálnej politiky vrátane úlohy a funkcií, ktoré má poľnohospodárstvo plniť v rozvoji územia. 
•	Program obnovy dediny – (program pod gesciou MŽP SR) realizuje sa od roku 1997 ako komunálny program so zameraním na obnovenie sociálno-demografického základu dediny, obnovenie a rozvíjanie miestnych kultúrnych a spoločenských tradícií, upevňovanie lokálnych a regionálnych spoločenstiev, rozvoj hospodárstva a zamestnanosti, racionálne využívanie prírodných zdrojov, produkčného potenciálu pôdy, urbanisticko-architektonické riešenie hmotného a bytového fondu, budovanie základnej občianskej vybavenosti a technickej infraštruktúry, dôsledné dodržiavanie ekologicko-environmentálnych princípov v ochrane a tvorbe životného prostredia dediny, zabezpečenie dôslednej ochrany prírody v katastrálnom území dediny a realizovanie regionálneho rozvoja na miestnej úrovni. Od roku 1998 sa prostredníctvom vyškolených facilitátorov zabezpečuje realizácia rozvojových programov obcí.
•	Regionálne energetické koncepcie - boli vypracované v roku 1998 (pod gesciou KÚ) pre všetky kraje. V regionálnych energetických koncepciách sa prihliadalo na využitie regionálneho energetického potenciálu a súčasne sa zohľadňuje podpora trvalo udržateľných energetických systémov v ľudských sídlach. Koncepcie slúžili ako podklad pre vypracovanie Energetickej politiky SR schválenej vládou SR v januári 2000.

•	Územný rozvoj a územné plánovanie

Významnú úlohu pri uplatňovaní európskej dimenzie v priestorovom rozvoji Slovenska by mala zohrať pripravovaná aktualizácia dokumentu ”Koncepcia územného rozvoja Slovenska” v roku 2001 (KÚRS 2001). Koncepcia územného rozvoja Slovenska predstavuje v systéme prác MŽP SR periodický materiál, týkajúci sa celoštátneho rozvoja. V súlade s platnou legislatívou je KÚRS 2001 kategóriou územnoplánovacej dokumentácie, vytvárajúcou základné predpoklady pre usmerňovanie rozvoja všetkých aktivít s územno-priestorovými prejavmi, relevantnými pre celoštátnu úroveň. 
Cieľom spracovania, prerokovania, schválenia a implementácie KÚRS 2001 je zabezpečenie TUR prostredníctvom vymedzenia priestorového a funkčného rámca pre uplatnenie sociálnych, ekonomických a environmentálnych potrieb jednotlivých regiónov Slovenska, špecifikácie opatrení na využitie potenciálov a limitov rozvoja územia a definovanie verejnoprospešných stavieb celoštátneho významu (vyjadrené v záväznej časti).
Popri sledovaní vlastných priorít a cieľov priestorového rozvoja štátu, bude sa v KÚRS 2001 sledovať možná aplikácia princípov, zásad a cieľov medzinárodne prijatých dokumentov vo všetkých úrovniach spracovania KÚRS 2001 - medzinárodnej, prihraničnej, celoštátnej a interregionálnej. Práve do tohto dokumentu by sa mali efektívne premietnuť všetky doterajšie výsledky z nadnárodného priestorového plánovania. Pôjde o aplikáciu a využitie výsledkov  ”Európskej koncepcie priestorového plánovania”, ale predovšetkým materiálu CEMAT – ”Hlavné princípy pre udržateľný priestorový rozvoj európskeho kontinentu”, projektu ”VISION PLANET” spracovaného Pracovným spoločenstvom podunajských krajín (ARGE Donauländer), ako aj čiastkové výsledky medzinárodných pracovných skupín pre územné plánovanie a regionálny rozvoj slovensko-poľskej a slovensko-maďarskej komisie.
Posúdenie pripravovanej Koncepcie územného rozvoja Slovenska 2001 z hľadiska podpory smerovania k TUR (MŽP SR -  plán predloženia do vlády SR: 10/2000) 
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
1. Zmena správania voči potrebám budúcich generácií	 Dokument má za cieľ podporiť tento princíp: a to zabezpečením TUR prostredníctvom vymedzenia priestorového a funkčného rámca regiónov Slovenska.	 Je potrebné, aby bol dokument zosúladený s NSTUR SR, aby sa uvažovali dlhodobé účinky zámerov, rešpektoval princíp zvýšenej opatrnosti a zachovali budúce možnosti voľby o území.	
2. Zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútrogeneračná a medziregionálna solidarita) 	 Dokument si kladie za cieľ spracovať podrobne aj súlad s regionálnou úrovňou, pri rešpektovaní potenciálu regiónov, s rešpektovaním všetkých platných dokumentov a v spolupráci s verejnosťou.	 Je potrebné, aby dokument pred jeho predložením do vlády SR prešiel verejným prerokovaním a diskusiou (strategickým environmentálnym hodnotením), čo umožní zohľadniť názory všetkých skupín spoločnosti. 	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
3.  Zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, regionálnu a medzinárodnú solidaritu	 Dodržaním navrhovaného postupu by mohol byť princíp podporený. Spracovatelia dokumentu už pri jeho príprave spolupracujú s verejnosťou, zástupcami miestnych a regionálnych združení a organizácií, tretím sektorom ap. Je priestor aj priebežne získavať informácie o jeho spracovaní.	 Aj tento princíp sa posilní, ak bude dokument pred jeho predložením do vlády SR predložený na verejné prerokovanie a diskusiu, čo umožní zohľadniť názory občanov, miestnych a regionálnych komunít.	
4.  Zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelávania a výchovy	 Princíp by mal byť podporený – dokument si kladie za cieľ rozvoj regiónov s dôrazom na dodržanie krajinnoekologických limitov a posilnenie kultúrneho dedičstva.	 Uplatnenie princípu sa posilní, ak sa bude klásť primeraný dôraz aj na regionálne a ďalšie hierarchicky nižšie súvislosti a ak sa dôsledne využijú  získané pripomienky a návrhy od verejnosti.	
5.  Zmena správania a postojov k dosahovaniu vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR	 Dokument bude vychádzať z rozvojových koncepcií, ktoré sa venujú regionálnemu a sociálnemu rozvoju. Princíp by mal byť podporený najmä vhodným priestorovým a funkčným usporiadaním činností, ktoré by vychádzalo z TUR.	 Bude potrebné prihliadať na vplyvy navrhovaných činností na životné prostredie, na efektívne rozmiestnenie výrobných činností, na zabezpečenie verejnej dopravy, na regionálnu a cezhraničnú kooperáciu atď.	
6.  Zmena správania a hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom	 Princíp by mal byť podporený. Dokument si kladie za cieľ plne rešpektovať environmentálnu politiku, krajinno-ekologické limity, návrh obnovy a starostlivosti o krajinu atď.	 Koncepcia by mala v plnej miere zohľadniť všetky platné domáce a medzinárodné dokumenty z oblasti ochrany a tvorby životného prostredia s prihliadnutím na princípy TUR.	
7.  Zmena v spôsobe organizácie a riadenia (s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.	 Koncepcia podporuje tento princíp napr. tým, že pripraví priestorové a funkčné usporiadanie územia Slovenska na princípoch TUR. 	 Uplatnenie princípu sa posilní, ak bude dokument plne rešpektovať pripravované územno-správne členenie, novú úlohu vyšších samosprávnych územných celkov, posilňovanie cezhraničnej spolupráce a pod.	
8.  Zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečenia globálnej bezpečnosti	Princíp by mal byť naplnený, koncepcia bude vychádzať z najnovších medzinárodných dokumentov.	Je potrebné pokračovať v doterajšej aktívnej medzinárodnej spolupráci v oblasti priestorového plánovania s dôrazom na všetky aspekty TUR. 	

Celkové zhodnotenie: KÚRS 2001 tak ako je definovaný jeho cieľ a celkový obsah by mal významným spôsobom prispieť k podpore smerovania SR k TUR, keďže TUR je jednou z priorít tohto dokumentu. Z vyššie uvedeného zhodnotenia vyplýva, že prakticky všetky princípy TUR by mali byť podporené. Je však potrebné dokument zosúladiť s NSTUR SR a komplexne zhodnotiť dlhodobé účinky všetkých navrhovaných zámerov. K skvalitneniu dokumentu môže významnou mierou prispieť jeho verejné pripomienkovanie a tiež aplikácia strategického environmentálneho hodnotenia. KÚRS má jedinečnú možnosť vychádzať pri vymedzení priestorového a funkčného rámca regiónov Slovenska z nového územno-správneho členenia, vyhodnotiť z hľadiska princípov TUR a z dlhodobého hľadiska novú úlohu vyšších samosprávnych územných celkov, posilňovanie cezhraničnej spolupráce a pod. 
•	Národný environmentálny akčný program

Národný environmentálny akčný program II (NEAP II) je komplexný programový dokument MŽP SR, ktorý nadväzuje na Stratégiu, zásady a priority štátnej environmentálnej politiky (uznesenie NR SR č. 339/1993 a uznesenie vlády SR č. 619/1993) a prvý Národný environmentálny akčný program  (NEAP I), schválený uznesením vlády SR č. 350/1996.
NEAP vychádza z environmentálnej situácie v SR (stavu životného prostredia a starostlivosti v tejto oblasti), hodnotenej aj z medzinárodného hľadiska vo väzbe na proces po Konferencii UNCED (Rio de Janeiro ´92) a riešenie environmentálnych problémov v rámci Európy, osobitne vo vzťahu k Stredoeurópskemu regiónu a k Európskej únii. 
NEAP nepopiera dlhodobú aktuálnosť stratégie štátnej environmentálnej politiky (SŠEP), avšak zhodnocuje dosiahnutie jej krátkodobých a strednodobých cieľov a posudzuje reálnosť ďalších cieľov  v meniacich sa podmienkach. Jeho hlavnou úlohou je upresnenie východísk a sformulovanie nových (upravených) cieľov a opatrení na ich realizáciu tak, aby došlo k zjednotenému koncepčnému riešeniu environmentálnych problémov pri zohľadnení odvetvových i regionálnych špecifík.
Principiálnym prvkom, vplývajúcim na aktualizáciu NEAP, je uplatňovanie zásad trvalo udržateľného rozvoja, rešpektujúcich starostlivosť o životné prostredie. Z uvedeného vyplýva potreba orientácie NEAP tak, aby bola založená na vysokom stupni ochrany zložiek životného prostredia, pričom je nevyhnutné jednotlivé opatrenia integrovať do rozvojových politík a programov ostatných sektorov - do aktivít priemyselného, energetického, dopravného, pôdohospodárskeho a regionálneho rozvoja.
NEAP predstavuje multisektorálny prierezový dokument, vychádzajúci okrem spomenutých koncepčných materiálov aj z Programového vyhlásenia vlády SR a NPAA pre oblasť životného prostredia, pričom zohľadňuje celý rad medzinárodných dohovorov a dohôd, ku ktorým SR pristúpila. Okrem toho zohľadňuje nastupujúce trendy v rámci Environmentálneho programu OSN (UNEP), ktorému SR od roku 1999 predsedala, ako aj Komisie OSN pre trvalo udržateľný rozvoj (CSD), ako jej člen.
NEAP nadväzuje na strednodobé a dlhodobé ciele environmentálnej politiky SR. Vychádza z potreby vytvárania predpokladov pre udržateľný rozvoj spoločnosti v národnom i medzinárodnom kontexte, ako aj predpokladov pre naplnenie podmienok umožňujúcich integráciu SR do európskych a celosvetových štruktúr zameraných na globálnu environmentálnu bezpečnosť a mier vo svete (EÚ, OECD, OSN..). 
Na príprave NEAP boli zainteresované všetky ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy zodpovedajúce za starostlivosť o životné prostredie vo väzbe na uznesenia vlády SR č. 619/1993, č. 531/1994 a č. 350/1996. Kľúčovú úlohu v tomto procese majú rezorty hospodárstva, pôdohospodárstva a dopravy.
Časovým horizontom NEAP je rok 2002, avšak ide o otvorený dokument, obsahujúci zároveň opatrenia, riešenie ktorých presahuje tento horizont. Potrebná je preto kontrola a aktualizácia dokumentu v roku 2003. Realizácia navrhovaných opatrení akčného programu je podmienená uplatňovaním  základných princípov TUR a štátnej environmentálnej politiky SR, ktoré sú s týmito princípmi kompatibilné. 
Navrhované opatrenia v jednotlivých sektoroch sa zameriavajú na realizáciu strategických zámerov národného charakteru, na riešenie environmentálnych problémov podnikov a na zásadné otázky starostlivosti o životné prostredie, ktoré sú nad rámec možností samospráv miest a obcí Slovenska. Odhadovaná finančná náročnosť je stanovená z podkladov zainteresovaných subjektov. Financovanie opatrení vychádza z predpokladu združovania prostriedkov na vertikálnej a horizontálnej úrovni, vyvoláva potrebu integrovania environmentálnych aspektov rozvoja do odpovedajúcich rozvojových politík a programov, ako aj jednotlivých výrobných procesov. Prípadná finančná podpora z jednotlivých štrukturálnych fondov nenahrádza prioritné postavenie a zodpovednosť jednotlivých subjektov (podniky, samosprávy) na riešení týchto opatrení. 
Posúdenie Národného environmentálneho akčného programu z hľadiska podpory smerovania k TUR (MŽP SR, december, 1999)	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
1.  Zmena správania voči potrebám budúcich generácií	 NEAP II nadväzuje na strednodobé a dlhodobé ciele environmentálnej politiky SR a posilňuje smerovanie k TUR. Realizácia navrhovaných opatrení je priamo podmienená uplatňovaním princípov TUR. Opatrenia smerujú k zlepšeniu kvality súčasného využitia územia a podporujú zlepšenie kvality života pre budúce generácie.
	 NEAP II je (podľa prijatého uznesenia vlády SR) indikatívny program záväzný prakticky pre všetky rezorty. Je potrebné, aby sa podobné akčné programy vypracovali aj pre sociálnu a ekonomickú oblasť, čím by sa vytvoril dobrý základ pre Akčný plán pre TUR, pre integrovaný plán rozvoja spoločnosti.	
2.  Zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútro     gener. a  medziregionál. solidarita) 	 Princíp je čiastočne podporený. V uznesení vlády SR k NEAP II sa ukladá ministrovi životného prostredia uplatniť ho v rámci aktualizácie krajských a okresných EAP v termíne do konca roka 2002.	 NEAP II by bolo potrebné ešte viac spropagovať a zainteresovať do realizácie a kontroly jeho plnenia ďalšie subjekty. Analogicky ako pri NEAP aj pri krajských a okresných EAP by sa malo overiť ich plnenie, až potom by malo nasledovať ich aktualizovanie.	
3.  Zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelávania a výchovy	 Tento princíp NEAP podporuje. Zachovaniu kultúrneho dedičstva sa venuje NEAP II v opatreniach zameraných na starostlivosť o prírodu a krajinu a územný rozvoj. Princíp podporujú aj opatrenia v rámci environmentálnej výchovy, vzdelávania a propagácie.  
	 Tento princíp by mohlo účinne podporiť väčšie spropagovanie významu Agendy 21 a jej postupné realizovanie v obciach a mestách SR, spolu s rozšírením celoživotného vzdelávania z problematiky TUR. 	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
4.  Zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, regionálnu a medzinárodnú solidaritu	 Tento princíp NEAP podporuje, a to v rámci opatrení, zameraných na environmentálnu výchovu, vzdelávanie a propagáciu, plánujú sa dobudovať aj strediská ekologickej výchovy, vypracovať Environmentálnu akadémiu (koncepčný dokument na podporu celoživotného vzdelávania v oblasti environmentálnej výchovy, vzdelávania a propagácie – mala by však sa rozšíriť aj na ostatné aspekty TUR), rozšírenie siete náučných chodníkov. Medzi úlohy by bolo potrebné doplniť opatrenia na podporu realizácie miestnej Agendy 21 (napr. aj ako súčasti Programu obnovy dediny).	 Bolo by potrebné iniciovať, aby si aj mestá, obce, podniky a pod. za účasti dotknutej verejnosti, miestnych odborníkov atď. vypracovali svoje Environmentálne akčné plány, resp. aby si vypracovali Akčné plány TUR s cieľom koncentrovať a tým efektívnejšie využívať finančné prostriedky na ochranu životného prostredia na lokálnej úrovni. Mal by to byť široko diskutovaný verejný dokument, čím by sa posilnilo environmentálne vedomie dotknutých obyvateľov ako aj pocit ich zodpovednosti za kvalitu životného prostredia. Pozitívnym krokom k posilneniu tohto princípu bude aj pristúpenie k Aarhuskému dohovoru (plánované do roku 2002).	
5.  Zmena správania a postojov k dosahovaniu vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR	 NEAP môže do určitej miery podporiť aj tento princíp TUR. Podporuje previazanosť sociálno-ekonomických záujmov uplatnenie princípov TUR, zameriava sa na riešenie environmentálnej zadĺženosti, kontrolu znečistenia a riadenia rizík priemyselného znečistenia, označovania vhodnosti technológií a výrobkov a ochranu a racionálne využívanie prírodných zdrojov.	 Dotvorenie systému právnych predpisov v oblasti ekonomiky životného prostredia, zosúladených a porovnateľných s právom EÚ, dôsledné integrovanie environmentálnej politiky do odvetvových politík, oceňovanie prírodných zdrojov aj podľa ich environmentálnej hodnoty a verejnoprospešnej funkcie významnou mierou môže prispieť k zmene postojov k dosahovaniu hospodárskeho rastu v súlade s TUR.
	
6.  Zmena správania a hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom	 Prioritným cieľom NEAP II je podporiť práve tento princíp. Opatrenia vychádzajú z princípov TUR, ako sú integrita, autoregulačný a sebapodporný vývoj, princíp preventívnej opatrnosti, princíp environmentálne priaznivého hospodárenia a správania sa ap.	 Uplatnenie princípu by mala posilniť aj pripravovaná Environmentálna akadémia, ktorá podporí rozšírenie environmentálnej výchovy, vzdelávania a propagácie. Dôslednejšie ako doteraz  by sa však mali uplatňovať environmentálne aspekty vo všetkých rozvojových dokumentoch. 
	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
7.  Zmena v spôsobe organizácie a riadenia (s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.	 Tento princíp by mal dokument posilniť. NEAP II svojimi opatreniami podporuje integrovanie environmentálnych aspektov do rozvojových politík, vychádza z princípu subsidiarity, podporuje dobudovanie kontrolných orgánov, vyhodnocovanie plnenia medzinárodných záväzkov a celkove posilnenie kontrolných mechanizmov v oblasti životného prostredia, dobudovanie informačných systémov, podporuje integrovaný prístup k riadeniu ap.	 Z NEAP II nie je jasné, do akej miery sú požadované finančné prostriedky na navrhované opatrenia reálne. Je preto potrebné dôslednejšie posudzovať finančné možnosti realizácie jednotlivých opatrení z hľadiska ich účinnosti a ich vzájomných súvislostí. Treba pritom vychádzať zo skúseností z kontroly plnenia NEAP I, kde sa zistilo, že dochádzalo aj k neefektívnemu rozdrobovaniu investícií.	
8.  Zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečenia globálnej bezpečnosti	Tento princíp je rešpektovaný. NEAP II vychádza z požiadaviek medzinárodných dohovorov a požiadaviek vstupu do EÚ, z environmentálnej situácie v stredoeurópskom priestore ap.	Významným prínosom pre podporu tohto princípu zabezpečenie plnenia záväzkov SR z dohovorov o cezhraničných vplyvoch priemyselných havárií, znečistení ovzdušia, globálnych rizík, plnenie Národného akčného plánu pre povodie Dunaja, príprava projektov EÚ v oblasti ochrany prírody, ďalšie rozšírenie medzinárodnej vedeckej a technickej spolupráce ap.	

Celkové zhodnotenie: NEAP II má ambíciu dôsledne podporiť požiadavky všetkých princípov TUR. NEAP II by sa mal vypracovávať minimálne s výhľadom na 10 rokov a plnenie opatrení by sa každé tri - štyri roky priebežne monitorovalo, príp., podľa potreby upravovalo (vhodnejšie by bolo dlhodobý časový horizont viac konkretizovať). Je to dôležité aj z hľadiska zosúladenia navrhovaných opatrení v rámci EÚ (pripravovaný 6. Environmentálny akčný program), v národných odvetvových politikách, rozvojových dokumentoch regiónov, obcí, miest, podnikov, kde sú tiež opatrenia plánované na dlhšie časové obdobie. Podobne ako to bolo v NAEP I ani z NEAP II nie je jasné, nakoľko je krytie finančných prostriedkov a predpokladané doby realizácie na jednotlivé opatrenia reálne. Na rozdiel od NEAP I v tomto aktualizovanom NEAP II už treba oceniť, že sa nezameriava iba na odstraňovanie starých environmentálnych záťaží, ale smeruje viacerými opatreniami na zlepšenie kvality životného prostredia v budúcnosti.

3.	Kľúčové rezortné politiky z hľadiska TUR

V SR od jej vzniku sa vypracovalo niekoľko stoviek rezortných politík, stratégií, koncepcií, plánov, programov a iných rozvojových dokumentov. Analogicky ako v prípade prierezových dokumentoch, aj tu najmä v posledných dvoch - troch rokoch viaceré z dokumentov si medzi svoje ciele alebo dokonca priority kladú zabezpečovanie TUR. 

•	Energetická politika SR

Energetická politika SR, ktorú vláda SR zobrala na vedomie v januári 2001, sa ako jedna z prvých sektorových politík podrobnejšie venuje aj problematike trvalo udržateľného rozvoja. Treba oceniť, že v dokumente sú prehľadne spracované hlavné piliere, medzi ktoré patrí:  príprava na vstup do vnútorného trhu EÚ, bezpečnosť v zásobovaní energiou a trvalo udržateľný rozvoj. Podrobne sú spracované strategické, strednodobé a krátkodobé ciele. V kapitole venovanej TUR sú zaradené: problematika životného prostredia, úspory energie, využívanie obnoviteľných zdrojov energie a veda a výskum. Ochrana životného prostredia je jedným z determinujúcich faktorov formulácie energetickej politiky. Základné aspekty sú charakterizované nasledujúcim spôsobom:
•	realizácia opatrení na zníženie emisií a základných znečisťujúcich látok povedie k vyššiemu využitiu zemného plynu,
•	základnými podmienkami pre dosiahnutie Kyotského cieľa je udržať podiel výroby energie zo zdrojov minimálne produkujúcich CO2 a zvýšiť pozornosť znižovaniu energetickej náročnosti, úsporám energie a budovaniu obnoviteľných zdrojov. Preto energetická politika v oblasti obnoviteľných zdrojov by mala využívať jednotlivé programy a iné nástroje tak, aby stimulovali využitie čo najväčšieho technicky a ekonomicky akceptovateľného  potenciálu už pred rokom2008.

Aj keď sú vplyvy na životné prostredie pomerne podrobne zhodnotené, chýba zhodnotenie vplyvov, ktoré sa prejavujú pri ťažbe palív,  vplyvy z prenosových zariadení, vplyvu na zdravie obyvateľov a pod. Z hľadiska TUR chýba tiež zhodnotenie sociálnych dopadov (súvislostí) rozvoja energetiky, zhodnotenie rizík (napr. v súvislosti s riešením jadrovej energetiky) a ďalšie oblasti - napr. oblasť vzdelávania a výchovy k úsporám energie, využívaniu obnoviteľných zdrojov energie, prístup k informáciám (oblasť informatiky v energetike), práca s verejnosťou a mimovládnymi organizáciami (formy stimulácie, motivácie, podpory a pod.).
Dôležitou zmenou v prístupe k príprave bola verejná diskusia k energetickej politike v súlade s § 35 zákona NR SR č. 127/1994 Z. z o posudzovaní vplyvov na životné prostredie.
Posúdenie Energetickej politiky SR (január, 2000) z hľadiska podpory smerovania k TUR
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
1.  Zmena správania voči potrebám budúcich generácií	 V porovnaní s predchádzajúcou Energetickou koncepciou SR z roku 1997 došlo v významnému pozitívnemu pokroku. Dokument deklaruje medzi svojimi prioritami TUR. 	 Je potrebné komplexne posúdiť dlhodobé účinky a riziká a súčasne prehodnotiť, či niektoré opatrenia nie sú prijaté iba pod tlakom súčasných, resp. krátkodobých potrieb.	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
2.  Zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútro-generačná a medziregionálna solidarita) 	 Princíp je vo viacerých kritériách dodržaný. Analogicky aj tu došlo v porovnaní s predchádzajúcou Energetickou koncepciou k významnému pozitívnemu pokroku.	 Chýba priemet Energetickej politiky SR na regionálnu (resp. miestnu úroveň). Princíp sa môže reálne uplatniť až po implementácii reformy verejnej správy a regionálnej politiky.	
3.  Zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, regionálnu a medzinárodnú solidaritu	 K plneniu princípu významne prispel ten fakt, že Energetická politika SR prešla verejným pripomienkovaním a diskusiou. Celkove je však princíp naplnená iba čiastočne.	 Pre efektívne uplatňovanie princípu je potrebné vypracovať priemet politiky na regionálnu a postupne na miestnu úroveň a implementovať reformu verejnej správy a regionálnej politiky.	
4.  Zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelávania a výchovy	 Princíp je iba čiastočne naplnený.	 Je potrebné vytvoriť priaznivé podmienky na regionálnej a miestnej úrovni a tiež rozšíriť vzdelávanie a výchovu k TUR v energetike	
5.  Zmena správania a postojov k dosahovaniu vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR	 Energetická politika SR dáva svojim celkovým zameraním perspektívne dobré predpoklady pre naplnenie princípu (napr. podporou využívania OZE by sa mali vytvoriť nové pracovné príležitosti).	 Uplatenie princípu sa posilní najmä po reštrukturalizácii hospodárskych odvetví a implementácii príslušných dokumentov regionálnej politiky.	
6.  Zmena správania a hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom	 Energetická politika SR dáva svojim celkovým zameraním perspektívne dobré predpoklady pre naplnenie princípu – napr. dodržiavaním environmentálnych limitov, využívaním OZE a pod. 	 Uplatnenie princípu sa posilní po Implementácii reformy verejnej správy a rozšírení a skvalitnení kontroly v oblasti životného prostredia.	
7.  Zmena v spôsobe organizácie a riadenia (s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.	 Zatiaľ je princíp naplnený iba čiastočne, záleží od efektívnosti naplnenia proklamovaných cieľov v Energetickej politike SR.	 Uplatnenie princípu sa môže posilniť až po: výraznom zlepšení efektívnosti riadenia v energetike, uplatení regionálnych koncepcií a posilnení právomocí samosprávy.	
PRINCÍPY TUR Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princípov TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
8.  Zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečenia globálnej bezpečnosti	Výhľadovo sa dôslednou implementáciou Energetickej politiky SR môže tento princíp naplniť.	Uplatnenie princípu posilní: vstup do EÚ a OECD a rozšírenie medzinárodnej spolupráce.	

Celkové zhodnotenie: Energetická politika SR podporuje viaceré z princípov TUR a v porovnaní s predchádzajúcimi energetickými koncepčnými dokumentmi vypracovanými pre SR znamená významný kvalitatívny posun. Aj keď sú vplyvy na životné prostredie už pomerne podrobne zhodnotené, chýba zhodnotenie vplyvov, ktoré sa prejavujú pri ťažbe palív,  vplyvy z prenosových zariadení, vplyvu na zdravie obyvateľov a pod. Z hľadiska TUR chýba tiež zhodnotenie sociálnych dopadov (súvislostí) rozvoja energetiky, zhodnotenie rizík (napr. v súvislosti s riešením jadrovej energetiky) a ďalšie oblasti napr. oblasť vzdelávania a výchovy k úsporám energie, využívaniu obnoviteľných zdrojov energie, prístup k informáciám (celkove oblasť informatiky) v energetike, práca s verejnosťou a mimovládnymi organizáciami (formy stimulácie, motivácie, podpory a pod.).

•	Koncepcia ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie

Vládou SR schválená Koncepcia rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie (2000) by mala priniesť zásadné reformné zmeny do celého systému vysokého školstva a jeho ďalšieho smerovania. Vízia vysokého školstva na Slovensku v 21. storočí, ktorú obsahuje koncepcia, sa dotýka týchto oblastí: 
a)	Poslanie vysokého školstva a funkcie, ktorými sa napĺňa. Hlavným poslaním vysokého školstva je rozvíjať harmonickú osobnosť, múdrosť a dobro v človeku a prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju a zdokonaľovaniu spoločnosti ako celku.
b)	Základné charakteristiky vysokoškolského prostredia. Vysokoškolské vzdelanie realizujú výlučne vysokoškolské ustanovizne, a to prostredníctvom svojich pracovníkov a študentov. Očakáva sa od nich etický prístup a vedecká dôslednosť, využívanie autonómie a akademických slobôd ako sústavy práv a povinností uvedomujúc si pritom zodpovednosť za rozvoj spoločnosti.
c)	Zásad, na ktorých stojí vysoké školstvo na Slovensku v 21. storočí. Sú to najmä rozvoj poznania prostredníctvom výskumu a vývoja, orientácia na študenta a jeho uplatnenie v praxi, rozvoj ľudských zdrojov, prístup k vysokoškolskému vzdelaniu na základe schopností, diverzifikácia vysokého školstva, prepojenie na prax a požiadavky spoločnosti.
d)	Prvky rozhodujúce pri napĺňaní novej vízie, ktorými sú diferenciácia vysokých škôl podľa poslania, postupné zvyšovanie počtu študentov, dôraz na kvalitu, využívanie potenciálu nových informačných technológií, viaczdrojové financovanie, zapájanie a integrácia výskumno-vývojového potenciálu SR do vysokoškolského systému. 

Posúdenie Koncepcie ďalšieho rozvoja vysokého školstva na Slovensku pre 21. storočie z hľadiska podpory smerovania k TUR (máj, 2000)	
PRINCÍPY TUR  Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princíp TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
1.  Zmena správania voči potrebám budúcich generácií	 Tento princíp koncepcia v plnej miere podporuje. Rozvoj vzdelania ako kľúčového nástroja TUR je investícia pre potreby budúcich generácií. Vzdelanie významne prispieva ku zvyšovaniu kvality života pre súčasné a budúce generácie.	 Bude potrebné, aby si vysoké školy v súlade s požiadavkami koncepcie, vypracovali dlhodobé plány svojho poslania, ktoré by sa odvíjali od stratégií dlhodobého rozvoja spoločnosti s prihliadnutím na NSTUR v SR a aktuálne potreby rozvoja spoločnosti.	
2.  Zmena správania a postojov hlavných skupín spoločnosti pri uplatňovaní slobody a rovnoprávnosti (medzigeneračná, vnútro-generačná a medziregionálna solidarita) 	 Tento princíp koncepcia podporuje. Vychádza z predpokladu rovnosti príležitostí na vzdelanie (vnútrogeneračná solidarita), podporuje celoživotné vzdelávania (medzigeneračná solidarita). Centrá vysokého školstva sa postupne posilňujú vo všetkých regiónoch. Uplatňovanie slobody výberu a rovnoprávnosti pozitívne ovplyvní zmeny v celej spoločnosti.	 Vysoké školy majú ešte stále tendenciu k vnútornej uzavretosti, je potrebné, aby sa oveľa viac vzájomne otvorili a aby sa v čo najkratšom čase rozšírili ich služby pre verejnosť. Rozšíriť treba vzdelanie v oblasti občianskych práv, právneho vedomia, TUR, posilniť treba európsku dimenziu. Dôležitou zmenou bude aj možnosť študenta podieľať sa na profile zvoleného študijného programu.	
3.  Zmena správania a postoja občanov k prevzatiu časti zodpovednosti za rozvoj spoločnosti, za rešpektovanie práv budúcich generácií, za medzigeneračnú, vnútrogeneračnú, regionálnu a medzinárodnú solidaritu	 Princíp sa v plnom rozsahu podporuje. V koncepcii sa priamo deklaruje, že vysoké školy preberajú zodpovednosť za rozvoj spoločnosti a ich cieľom je vychovávať odborníkov s najvyšším vzdelaním, vysokými morálnymi zásadami a občianskou zodpovednosťou. Vzdelanie patrí medzi najúčinnejšie nástroje TUR na zmenu správania a postojov k prevzatiu zodpovednosti za vzdelanostný rast každého občana a rozvoj celej spoločnosti. 	 Od pracovníkov a študentov vysokých škôl sa očakáva nielen etický prístup a vedecká dôslednosť, ale aj nezávislé vyjadrovanie k etickým, kultúrnym a spoločenským problémom a pomoc pri identifikácii a riešení spoločenských problémov. Pracovníci vysokých škôl by sa mali vo väčšou rozsahu podieľať na riešení celospoločenských problémov a zapájať sa do akvít na regionálnej a miestnej úrovni (napr. práca v samospráve). Úlohy, ktoré vyplývajú zo zodpovednosť vysokých škôl za TUR spoločnosti bude potrebné podrobnejšie rozpracovať napr. vo forme akčného programu. Z textu koncepcie nie je táto oblasť dôsledne rozpracovaná, chýba konkretizácia opatrení na dosiahnutie tohto cieľa.
	
PRINCÍPY TUR  Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princíp TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
4.  Zmena hodnotovej orientácie vo vzťahu k významu kultúrneho dedičstva, kultúrnej a spoločenskej identity, vzdelávania a výchovy	 Koncepcia podporuje aj tento princíp. Zdôrazňuje sa potreba rozšírenia služieb univerzít pre verejnosť v celoživotnom vzdelávania, zdôrazňujú sa aj spoločenské, sociálne, kultúrne a športové služby podporujúce rozvoj humanizácie a estetizácie spoločnosti, spolupráca s tretím sektorom ap.	 Vysoké školy by sa mali v oveľa väčšej miere zapojiť do rôznych foriem celoživotného vzdelávania. Osobitne významné bude v najbližších rokoch zabezpečiť vzdelávanie pracovníkov v samospráve, najmä po reforme verejnej správy (napr. venované miestnej Agende 21, strategickému plánovania, manažmentu vo verejnej správe a pod.	
5.  Zmena správania a postojov k dosahovaniu vysokej a stabilnej úrovne hospodárskeho rastu a zamestnanosti, a to v súlade s požiadavkami TUR	 Koncepcia predpokladá výrazné posilnenie výskumu a vývoja na vysokých školách, uplatnenia informačných technológií, zlepšenie manažmentu výskumných úloh a zintenzívnenie spolupráce s praxou. Tým sa posilní výskumno-vývojový potenciál štátu, čo prispeje k hospodárskemu rastu a podpore nových pracovných príležitostí.	 Je potrebné urýchliť vytvorenie prierezovej Agentúry pre podporu vedy a techniky SR a Agentúru pre medzinárodnú vedecko-technickú spoluprácu. Je potrebné, aby sa vysoké školy väčšou mierou podieľali na výskume nových progresívnych technológií, ale tiež na metodických a praktických úlohách, zameraných na TUR na regionálnej a miestnej úrovni. 	
6.  Zmena správania a hodnotových orientácií vo vzťahu k životnému prostrediu najmä vo vzťahu k prírode a prírodným zdrojom	 Koncepcia osobitne nezdôrazňuje tento princíp. Je však obsiahnutý už v samotnej vízii poslania vysokého školstva – prispievať k TUR. Okrem toho, transformácia sústavy študijných odborov by sa mala uskutočniť v súlade s medzinárodnými odporúčaniami – s dôrazom na EÚ, kde od roku 1990 sa stali programy environmentálnej výchovy prioritou. 	 Je potrebné, aby sa v rámci študijných programov odrazili aj požiadavky na výchovu a vzdelávanie študentov z oblasti TUR a aby sa vysoké školy aktívne zapojili aj do programu MŽP SR “Environmentálna akadémia – podpora vzdelávania, výchovy a propagácie.	
7.  Zmena v spôsobe organizácie a riadenia verejnej správy (s dôrazom na kompetentnosť, efektívnosť a transparentnosť, princíp subsidiarity, integrovaný prístup a pod.	 Koncepcia významne posilňuje tento princíp. Medzi jej ciele patrí: realizovať zásadnú reformu v oblasti financovania vysokého školstva, ich transformáciu na verejné vysoké školy s charakterom verejnej neziskovej organizácie, skvalitniť ich riadenie, účinnejšie ich prepojiť na prax aj poskytovaním rôznych služieb verejnosti, ktoré by sa stali integrálnou zložkou ich poslania.	 Ako sa už zdôrazňuje aj v koncepcii, skvalitnenie riadenia si vyžiada zásadné zmeny, vyžaduje sa venovať podstatne viac pozornosti manažérskej príprave volených akademických funkcionárov. Je potrebné prijať aj ďalšie zákony, najmä zákon o financovaní vysokých škôl	
PRINCÍPY TUR  Dosiahnutie TUR si žiada zmenu	Celkové posúdenie súladu zámerov, úloh a opatrení rozvojového dokumentu z hľadiska podpory princíp TUR	Návrhy ďalších zámerov, úlohy a opatrenia, ktoré by posilnili význam rozvojového dokumentu z hľadiska podpory smerovania k TUR	
8.  Zmena správania a postojov v rámci medzinárodnej spolupráce a zabezpečenia globálnej bezpečnosti	Princíp by mal byť podporený. Koncepcia predpokladá zabezpečiť aktívnu účasť vysokých škôl v programoch EÚ, harmonizovať ďalší rozvoj s európskym trendom, zapojenie do širších medzinárodných projektov, podporovať mobilitu ap.	Vysoké školy sa úspešne zapojili do medzinárodných projektov. Treba však oveľa dôslednejšie podporovať jazykovú prípravu a zavedenie európskej dimenzie do vzdelávania, rozvíjať spoluprácu vysokých škôl v rámci vytváraných euroregiónov, zefektívniť administratívne postupy a odstrániť byrokraciu pri realizácii medzinárodnej spolupráce ap.	

Celkové zhodnotenie: Reforma vysokého školstva by mala priniesť kvalitatívny efekt na TUR celej spoločnosti. Jej implementáciou sa vytvorí základ pre cieľavedomé budovanie učiacej sa spoločnosti (spoločnosti vzdelania), ktoré je jedným z pilierov spoločnosti založenej na TUR. Priaznivo bude vplývať na TUR aj zvýšenie počtu vysokoškolsky vzdelaných obyvateľov (v počte ktorých Slovensko ešte stále zaostáva za hospodársky vyspelými krajinami) ako aj nové vysokoškolské prostredie, ktoré bude postavené na rovnosti príležitostí, na diverzifikácii, diferenciácii a kvalite vysokého školstva. Realizácia reformy vysokého školstva posilní vnútorný rozvojový potenciál spoločnosti a bude mať priaznivý dopad aj na zvýšenie produktivity jeho ekonomiky. Zvýraznením celospoločenského významu vzdelania ako neobmedzeného potenciálu rozvoja spoločnosti sa súčasne dosiahne aj zmena v postavení učiteľa v spoločnosti a celková zmena hodnotových orientácií.