Title: S p r á v a
Author: Informatika
Company: MVRR SR

I n f o r m á c i a
o plnení zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 a Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005

Ú v o d
    Koncepcia štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 schválená uznesením vlády SR č. 355 z 24. mája 2000 vytyčuje rámcové zámery bytovej politiky štátu na obdobie 10 rokov a riešenie čiastkových oblastí rozvoja bývania formou konkrétnych úloh akčného plánu na obdobie do roku 2005. Koncepcia štátnej bytovej politiky smeruje formulovanie podmienok rozvoja bývania tak, aby sme sa priblížili k princípom akceptovaným predovšetkým v krajinách Európskej únie a transformovanie legislatívneho rámca a nástrojov podpory rozvoja bývania na podmienky trhovej ekonomiky.

1.    Pôsobnosť v oblasti rozvoja bývania
Vo vytváraní podmienok pre rozvoj bývania pôsobia ako subjekty, ale previazane, so svojou špecifickou pôsobnosťou občan, štát, obce, samosprávne orgány a súkromný sektor. Primárnu zodpovednosť a starostlivosť za obstaranie vlastného bývania v štátoch s trhovým hospodárstvom aj u nás nesie občan.
	Pôsobnosť štátu je determinovaná najmä na tvorbu legislatívneho rámca pre jednotlivých účastníkov pôsobiacich v oblasti rozvoja bývania a tvorbu nevyhnutných ekonomických nástrojov úverovej,  subvenčnej a daňovej  politiky a tiež vyčleňovanie zodpovedajúceho objemu finančných prostriedkov na rozvoj bývania v štátnom rozpočte.
V období od schválenia koncepcie štátnej bytovej politiky sa podarilo splniť viacero zámerov a cieľov určených v koncepcii a prijať príslušné právne predpisy, ktoré prispeli k zlepšeniu transparentnosti legislatívneho prostredia pre rozvoj bývania a vytvorili vhodné podmienky pre zintenzívnenie bytovej výstavby a obnovy bytového fondu. 
	Pôsobnosť obcí je v koncepcii smerovaná najmä na vytváranie priestorových podmienok pre rozvoj bývania v rámci územného rozvoja sídiel. Legislatívne sa pritom vyššie uvedené činnosti obcí odvíjajú od ustanovení stavebného zákona a tiež od §4, ods. 3 písm. i) zákona č. 453/2001 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, podľa ktorého obce, okrem iného, obstarávajú koncepciu rozvoja jednotlivých oblastí života obce, obstarávajú a  schvaľujú programy rozvoja bývania a spolupôsobia pri utváraní vhodných  podmienok  na bývanie v obci. S uvedenou pôsobnosťou obcí súvisí aj koordinácia a účasť na procese rozvoja bývania v sídlach, koordinácia a zabezpečovanie pozemkov a výstavby technickej infraštruktúry pre výstavbu bytov a skvalitňovanie hospodárenia s obecným bytovým fondom. 
Napriek tomu, že novela zákona o obecnom zriadení nadobudla účinnosť od 1. 1. 2002 obce doteraz neaplikujú ustanovenie zákona o obstarávaní a schvaľovaní programov rozvoja bývania a tiež nepristúpili k zakladaniu neziskových organizácií pre výstavbu a správu bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore, ktoré by v budúcnosti  mali pre obce zabezpečovať prevažnú časť úloh súvisiacich s rozvojom bývania miest a obcí. Preto bude potrebné, aby v ďalšom období Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR  v spolupráci so Združením mies a obcí Slovenska a vyššími územnými celkami zintenzívnilo metodickú činnosť zameranú na spracovanie programov rozvoja bývania  obcí a na vytváranie neziskových organizácií zameraných na rozvoj bývania.
Súkromný sektor a mimovládny sektor, (napr. inštitúcie finančného trhu, investori, inžinierske a projektové organizácie, stavebné firmy, obyvateľstvo, nadácie, neziskové organizácie a pod.) sa podieľajú najmä na financovaní rozvoja bývania, príprave pozemkov a ich zainvestovaní technickou infraštruktúrou, výstavbe bytov a spravovaní bytového fondu, poskytovaní ďalších služieb spojených s bývaním a jeho rozvojom, správnom užívaní, kvalitnej údržbe a  žiadúcej obnove bytového fondu. Obyvateľstvo je nakoniec aj užívateľom bytov tvoriacich bytový fond Slovenskej republiky.  

2.   Rozvoj bývania
Rozvoj bývania zaznamenal od roku 2000 pozitívne trendy charakterizované zvyšovaním počtu začínaných a dokončovaných bytov. Razantnejšie zvýšenie intenzity bytovej výstavby je však limitované nízkymi priemernými príjmami obyvateľstva a vysokou mierou nezamestnanosti.
Vývoj v bytovej výstavbe za obdobie od roku 1994 charakterizuje graf v prílohe č. 2. V prílohe č. 3 je situácia v rozvoji bývania (charakteristika bytového fondu, údaje o výstavbe bytov, údaje o vyčlenených finančných zdrojoch zo strany štátneho rozpočtu, štruktúra dokončených bytov, obnova bytového fondu) zhodnotená podrobnejšie.	

3. Vlastníctvo a hospodárenie s bytmi
	Podľa zákona č. 182/1993 Z. z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov v znení neskorších predpisov aj po roku 1999 pokračoval prevod bytov z vlastníctva obcí, bytových družstiev a iných subjektov do vlastníctva občanov. Ako preukázali výsledky sčítania, k 26.5.2001 bolo v bytových domoch vo vlastníctve občanov už 445 347 bytov, čo je 53,6% zo všetkých bytov v týchto domoch a zároveň to predstavovalo 26,7%  bytov z  bytového fondu. 
Po aplikovaní uvedeného zákona zostalo podľa údajov sčítania vo vlastníctve bytových družstiev   zhruba 248 tisíc bytov (14,9% z bytového fondu), mestá a obce vlastnia okolo 40 tisíc bytov (2,4% z bytového fondu) a vo vlastníctve štátu zostalo cca 21 tisíc bytov (1,3% zo všetkých bytov). Prevod bytov do vlastníctva občanov naďalej pokračuje, počet nájomných bytov v Slovenskej republike sa znižuje a v súčasnosti sa odhaduje ich podiel na cca 4% z bytového fondu. Ich nedostatok nepriaznivo vplýva na možnosť mobility pracovných síl. V krajinách Európskej únie sa podiel nájomných bytov pohybuje od 19% do 62%, pritom verejný nájomný sektor predstavuje v priemere 18% bytov v bytovom fonde.
V bytových domoch, v ktorých sa uskutočnil prevod bytov do vlastníctva nájomníkom, sa vytvorilo prevažne zmiešané vlastníctvo bytov. Časť bytov vlastnia obce alebo bytové družstvá a časť bytov je vo vlastníctve fyzických osôb. Tieto byty sa obhospodarujú v súlade so zákonom č.182/1993 Z.z. buď vytvorením spoločenstiev vlastníkov bytov, alebo uzavretím zmluvy o výkone správy. V obidvoch formách hospodárenia sú signalizované problémy, a preto koncepcia navrhovala túto oblasť upraviť prípravou právneho predpisu pre stanovenie podmienok poskytovania služieb v oblasti spravovania bytových domov. Táto úloha bola pre ministra financií SR v spolupráci s ministrom výstavby a regionálneho rozvoja SR aktualizovaná uznesením vlády SR č. 736/2002, ktoré stanovuje riešiť uvedenú problematiku novelizáciou zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov tak, aby sa presnejšie stanovili pravidlá správy bytových domov a zabezpečila vyššia efektivita služieb správy a údržby bytového fondu s určením termínu novelizácie zákona do 30.12.2003. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR  v rámci spolupráce pri plnení tejto úlohy predložilo Ministerstvu financií SR dňa 14.1.2003 pracovný návrh novelizácie zákona č. 182/1993 Z. z. ako aj návrh  súvisiacej vyhlášky a návrh nariadenia vlády SR. Novelizáciou zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov navrhovala koncepcia riešiť aj podmienky prevodu bytov z vlastníctva obce do vlastníctva užívateľov bytov s ohraničením časovej pôsobnosti tejto úpravy. Na základe podkladov Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR bol Ministerstvom financií SR spracovaný návrh novely citovaného zákona, ktorý bol predložený na prerokovanie v Národnej rade SR. Na základe protestu generálneho prokurátora NR SR prerušila rokovanie o návrhu novely citovaného zákona a na základe rozhodnutia Ústavného súdu Národná rada SR v máji 2002 rozhodla v prerokovaní vládnej novely zákona nepokračovať.
	Za účelom vytvoriť vlastníkom a správcom bytového fondu také ekonomické podmienky, aby im vlastníctvo a správa tohto majetku nevytváralo ekonomické straty, vykonali sa zásadné kroky  v deregulácii nájomného. Opatrením MF SR č. R – 11/1999  bolo nájomné v existujúcich obecných a štátnych bytoch  od 1.1.2000 zvýšené o 70%, Opatrením MF SR č. R-1/2001 od 1. 2. 2001 o 45% a Opatrením MF SR č. R-1/2003 od 1.3.2003 o ďalších 95%.  Dereguláciou nájomného sa sleduje cieľ, aby sa v roku 2004 vo verejnom nájomnom bytovom sektore uplatňovalo nákladové nájomné. 
V bytoch vo verejnom nájomnom sektore dokončených s účasťou verejných prostriedkov po 1. 2. 2001 možno uplatňovať nákladové nájomné vo výške maximálne 5% z obstarávacej ceny bytu ročne. 
Regulované nájomné sa podľa Opatrenia MF SR č. R–1/2003 nevzťahuje na byty bytových družstiev, byty vo vlastníctve fyzických osôb, na preukázateľne voľné byty v bytových domoch vydaných pri náprave krívd podľa osobitných predpisov, bez ohľadu na to, kto je vlastníkom takýchto bytových domov s výnimkou zákonného prechodu nájmu a výmeny bytu, byty  v domoch postavených  úplne bez účasti verejných prostriedkov s kolaudačným rozhodnutím vydaným po 1.2.2001, byty používané na podnikateľskú činnosť so súhlasom vlastníka, ak je ich nájomcom právnická osoba, ktorá nemá sídlo na území SR alebo fyzická osoba,  ktorá nemá trvalý pobyt na území SR alebo zahraničný zastupiteľský úrad alebo diplomatická misia. V týchto bytoch sa nájomné určuje dohodou medzi vlastníkom a nájomníkom a ide o tzv. voľné – trhové nájomné. 
V deregulácii nájomného sa plnia zámery určené v koncepcii a  Slovenská republika sa tým priblížila k pravidlám určovania nájomného v podmienkach trhovej ekonomiky. V súčasnosti Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR na základe uznesenia vlády SR č. 7/2003 analyzuje možnosti úpravy stanovovania výšky nájomného vo forme prijatia osobitného zákona k tejto problematike. Uvedené uznesenie bolo prijaté pri prerokovaní materiálu Návrh na zvýšenie cien za nájom bytov vo vláde SR dňa 8.1.2003, ktorý vláda vzala na vedomie a zároveň odporučila v bode B.2. citovaného uznesenia vlády ministrovi výstavby a regionálneho rozvoja SR v spolupráci s podpredsedom vlády a ministrom financií do 30.6.2004 preskúmať možnosť prípravy zákona, ktorým by sa problematika nájomného v bytoch riešila v budúcom období.
Od 1. 3. 2002 nadobudol účinnosť zákon č.35/2002 Z. z., ktorým sa novelizuje zákon č. 213/1997 Z. z. o neziskových organizáciách poskytujúcich všeobecne prospešné služby a ktorým sa umožňuje zriaďovať takéto organizácie aj za účelom poskytovania všeobecne prospešných služieb v oblasti zabezpečovania bývania, správy, údržby a obnovy bytového fondu obdobne, ako vo väčšine vyspelých európskych krajín. Nadväzne na to Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR upravilo existujúce právne predpisy vo svojej pôsobnosti tak, aby tieto organizácie mohli získať finančnú podporu štátu na výstavbu bytov. Obdobne vypracovalo vzorový štatút takejto organizácie vrátane systému kontroly hospodárenia a bude pokračovať v zintenzívnení metodickej činnosti a dotváraní právneho rámca pre podporu výstavby bytov prostredníctvom neziskových organizácií.

4. Pozemky a technická infraštruktúra
	Koncepcia štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 definovala obmedzujúce podmienky dostupnosti stavebných pozemkov na bytovú výstavbu. K nim patrila aj možnosť rozšírenia hranice zastavaného územia obcí, ak pozemky na výstavbu v hraniciach tohto územia sú vyčerpané. Problematika  bola riešená vypracovaním a schválením Metodického pokynu Ministerstva pôdohospodárstva  SR č. 8355/2000-620 pre postup pri rozširovaní hranice zastavaného územia obce k 1. 1. 1990, ktorý nadobudol účinnosť dňom 1. 1. 2001. Tento metodický pokyn sa v praxi uplatňuje a umožňuje v odôvodnených prípadoch a za podmienok stanovených legislatívou rozšíriť hranice zastavaného územia obce na účely bytovej výstavby a súvisiacej vybavenosti. V roku 2001 boli aplikovaním uvedeného metodického pokynu rozšírené hranice zastavaného územia v 36 obciach o cca 247 ha stavebných  pozemkov a v roku 2002 v 93 obciach o cca 1 089 ha pozemkov na výstavbu bytov. Ukázalo sa, že schválenie uvedeného metodického pokynu bolo veľmi potrebné a obce spolu s miestnou štátnou správou vytvorené podmienky v odôvodnených prípadoch využívajú a tento predpis hodnotia pozitívne.
	Stimulovanie vlastníkov k realizácii, resp. k umožneniu výstavby na pozemkoch dlhodobo nevyužívaných na výstavbu zvýšením dane z nehnuteľností sa zatiaľ neuplatňuje.
	Pre uľahčenie prístupu obcí k pozemkom bolo uznesením vlády SR č. 736/2002 uložené ministrovi pôdohospodárstva SR v  termíne do 30.6.2003 doplniť ustanovenia zákona č. 330 /1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov tak, aby Slovenský pozemkový fond mal možnosť previesť do vlastníctva obce pozemky na výstavbu bytov alebo poskytovať pozemky neziskovým organizáciám a bytovým družstvám na výstavbu nájomných bytov do dlhodobého prenájmu. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR  listom z 12. 3. 2003 predložilo Ministerstvu pôdohospodárstva SR pracovný návrh na doplnenie uvedeného zákona a ponúklo spoluprácu pri zabezpečovaní tejto úlohy. Zo strany Ministerstva pôdohospodárstva SR táto úloha doteraz nebola zabezpečená.
	V oblasti rozvoja technickej infraštruktúry sa v koncepcii uplatňovala zásada prijatá v bode B.1. uznesenia vlády SR č. 853/1998, ktorou bolo uložené po nadobudnutí účinnosti úprav v cenovej regulácii umožňujúcich do ekonomicky oprávnených nákladov zahrnúť i náklady na rozvoj sietí do novely zákona č. 70/1998 Z. z. o energetike a do pripravovaného zákona o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách doplniť povinnosť vlastníkov a správcov týchto zariadení zabezpečovať ich rozvoj v súlade so schválenou územnoplánovacou dokumentáciou obcí. 
V zákone č. 442/2002 Z. z.  o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 o regulácii v sieťových odvetviach, ktorý nadobudol účinnosť 1.11.2002 je táto zásada zohľadnená a Ministerstvo pôdohospodárstva SR úlohu z bodu B.1. uznesenia vlády SR č. 853/1998 Z. z. splnilo. 
	Počas uplatňovanej regulácie cien  dodanej a odkanalizovanej vody, elektrickej energie a plynu,  štát ešte v prechodnom období prispieval obciam na rozvoj infraštruktúry podľa kritérií stanovených v platnej Smernici Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie príspevkov na výstavbu technickej infraštruktúry. 
	Na základe návrhu Ministerstva hospodárstva SR na rokovaní 13. 6. 2001 vláda zrušila úlohu z bodu B.9. uznesenia vlády SR č. 1026/1999 a uznesením vlády SR č. 12/2003 v bode A.19. zrušila aj úlohu B.1. z uznesenia vlády SR č. 853/1998, ktorými bolo uložené ministrovi hospodárstva po uskutočnení úprav v cenovej regulácii pripraviť návrh novely zákona č. 70/1998 Z.z. o energetike. Nakoľko Ministerstvo hospodárstva SR neupravilo zákon o energetike v intenciách zrušených úloh uvedených uznesení, ukončuje sa privatizácia Slovenského plynárenského priemyslu, š.p. aj Slovenských elektrární, a. s., Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR upravilo od 1.4.2003 rozsah podpory štátu na výstavbu technickej infraštruktúry podmieňujúcej výstavbu bytov len na výstavbu vodovodov, kanalizácií vrátane ČOV, komunikácií a verejného osvetlenia. 
	Táto finančná podpora aj výstavba sietí sa doteraz zabezpečovala aj bude zabezpečovať podľa rozvojových projektov, ktoré Ministerstvu výstavby a regionálneho rozvoja SR  predkladajú obce. 
5. Sociálna politika v bývaní
	V rámci sociálnej politiky v bývaní je podľa koncepcie úlohou štátu vytvárať ekonomické a legislatívne podmienky pre dostupnosť bývania občanom s nízkymi a strednými príjmami s predpokladom, že najvyššia príjmová skupina obyvateľov si bývanie obstaráva z vlastných prostriedkov a s využitím zdrojov finančného trhu.
V súčasnosti je zo strany štátu vytvorený systém podporných nástrojov v rozvoji bývania diferencovaný podľa príjmovej štruktúry domácností. Pre strednú príjmovú skupinu sa umožňuje, aby si byty do vlastníctva v bytových a rodinných domoch občania zabezpečovali s podporou štátu prostredníctvom úverov zo Štátneho fondu rozvoja bývania, stavebného sporenia a hypotekárnych úverov. 
Pre občanov s nízkymi príjmami sa v rámci platných nástrojov štátu podporuje obstarávanie nájomných bytov vo verejnom nájomnom bytovom sektore do vlastníctva obcí a neziskových organizácií.  V súlade so  Smernicou Ministerstva výstavby a regionálneho rozvoja SR č.  2/2003, ktorou sa určujú pravidlá pre poskytovanie dotácií na obstarávanie nájomných bytov môžu obce a neziskové organizácie pri dodržaní cenového limitu, plošného a vybavenostného štandardu bytov dostať dotáciu až do výšky 50% z obstarávacích nákladov stavby. Zvyšných 50% môžu získať vo forme dlhodobého úveru z banky, pričom ministerstvo poskytne dotáciu na úhradu maximálne do výšky 5% z úroku, ktorý dohodol žiadateľ s bankou, pričom úrok z úveru po dotácii nebude pre žiadateľa nižší ako 4%. S týmto systémom podpory môžu obce stavať byty bežného štandardu aj byty napr. pre prvé bývanie mladých rodín, byty pre bývanie starších ľudí, byty pre občanov s ťažkým zdravotným postihnutím, občanov po ukončení ústavnej starostlivosti, byty nižšieho štandardu pre neprispôsobivých občanov, neplatičov nájomného, občanov bez prístrešia a pod.  Je len na iniciatívnom prístupe obcí, aby s využitím vytvorených podmienok zabezpečili intenzívnejšiu výstavbu nájomných bytov pre svojich občanov v rozsahu, veľkostnej štruktúre a s vybavenosťou podľa konkrétnych potrieb príslušnej obce. 
	S cieľom zmierniť nepriaznivé následky zvyšovania výdavkov na bývanie bol schválený zákon  č. 300/1999 Z. z., podľa ktorého sa od 1. 1. 2000 občanom s nízkymi príjmami poskytuje štátna sociálna dávka - príspevok na bývanie. Príspevok predstavuje priamu finančnú podporu štátu na  úhrady výdavkov na bývanie v bytovom alebo rodinnom dome. 
Prijatie zákona o príspevku na bývanie je prínosom pre  dotváranie právneho rámca pre  rozvoj bývania, i keď platná právna úprava a jej uplatňovanie má niektoré  nedostatky, ktoré negatívne ovplyvňujú účinnosť tohto nástroja. Napríklad zvýšenie príspevkov na bývanie  sa oneskoruje za zvýšením výdavkov na bývanie, najmä  nájomného, cien energií, vody a pod., minimálne výdavky na bývanie nie sú diferencované pre staršie byty a byty dokončené po 1. 2. 2001 postavené s účasťou verejných prostriedkov, v ktorých je nájomné podstatne vyššie ako v starších bytoch.  Vzhľadom k uvedenému uložila vláda v bode C.2. uznesenia vlády SR č. 736/2002 ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny SR  zabezpečiť, aby pri poskytovaní príspevkov na bývanie výška príspevkov zohľadňovala zvýšenie cien čistého nájomného a nákladových položiek, ktoré majú vplyv na zvýšené náklady bytových domácností, upravovala sa súčasne so zvyšovaním uvedených cien a príspevky pre domácnosti bývajúce v nájomných bytoch vo verejnom nájomnom bytovom sektore dokončených po 1. 2. 2001 zohľadňovali výšku nájomného stanovenú Opatrením Ministerstva financií SR č. R-1/2001.
	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR pripravilo návrh nariadenia vlády SR, upravujúci sumy minimálnych výdavkov na bývanie s účinnosťou od 1.7.2003. Navrhnuté sumy minimálnych výdavkov zohľadňujú cenové úpravy nákladov spojených s bývaním uskutočnené k 1.2.2001 a zvýšenie zemného plynu na podnikateľské účely od 1.1.2002. Uvedený návrh nezohľadňuje cenové úpravy  uskutočnené v roku 2003 a tiež nie je v súlade s bodom C.2. uznesenia vlády SR č. 736/2002, podľa ktorého výška príspevkov na bývanie má zohľadňovať uskutočnené cenové úpravy a úprava príspevkov na bývanie sa má realizovať súčasne so zvyšovaním nákladov spojených s bývaním a nie až následne. Taktiež výška minimálnych výdavkov na bývanie má byť diferencovane určená pre byty postavené do 1.2.2001 a osobitne pre byty postavené s účasťou verejných prostriedkov skolaudované po 1.2.2001, v ktorých je max. ročné nájomné určené vo výške 5% z obstarávacej ceny bytu a je podstatne vyššie (cca 4 200 Sk mesačne) ako v starších bytoch, kde je regulované nájomné (cca 1 600 Sk mesačne).  
	Úloha C.2. uznesenia vlády SR č. 736/2002 bola prijatá za účelom približovať náš právny systém systému uplatňovanému v krajinách Európskej únie, kde je príspevok na bývanie  adresná, transparentná a najúčinnejšia forma podpory štátu do oblasti bývania, ktorá nadobúda čoraz významnejšie postavenie v škále poskytovaných foriem podpory a niekde až prioritu. Túto skutočnosť dokumentuje aj to, že z 15 krajín Európskej únie sa individuálne príspevky na bývanie poskytujú až v 12 krajinách a neuplatňujú sa len v Portugalsku, Španielsku a Belgicku.
Ministerstvo práce sociálnych vecí a rodiny SR vo vyhodnotení plnenia úloh a zámerov koncepcie štátnej bytovej politiky uvádza, že v rámci návrhu “Stratégie rastu zamestnanosti na základe reformy sociálneho systému a trhu práce” uvažuje so zrušením zákona č. 300/1999 Z. z. o príspevku na bývanie  a nahradenie inštitútu príspevku na bývanie inou formou finančnej pomoci. Po predložení konkrétneho návrhu bude možné úpravu, resp. zmenu štátnej sociálnej dávky príspevku na bývanie inou finančnou pomocou pre domácnosti s nízkymi príjmami na úhradu ich nákladov spojených s primeraným bývaním  posúdiť.
6. Nástroje podpory bývania 
Cieľovým riešením v oblasti bytovej výstavby v súlade s Koncepciou štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 je financovanie rozvoja bývania najmä zo súkromných zdrojov. Verejné prostriedky štátu a obcí by mali byť v cieľovej fáze zamerané na podporu rozvoja bývania určeného najmä pre sociálne slabšie skupiny obyvateľstva a na nepriamu podporu formou daňových úľav. 
V uplynulom období sa podarilo vytvoriť systém podporných nástrojov štátu pre                        bývanie, ktorý umožňuje poskytovať a kombinovať rôzne formy podpory podľa výšky príjmu občana, pre ktorého je bývanie určené. K nim patrí stavebné sporenie, hypotekárne úverovanie, podpory zo Štátneho fondu rozvoja bývania, dotácie štátu na výstavbu obecných nájomných bytov, na výstavbu technickej infraštruktúry a na odstraňovanie systémových porúch bytových domov a tiež program podpory rozvoja bytovej výstavby formou poskytovania bankových záruk za úvery. Súčasťou podporných nástrojov sú aj príspevky na bývanie, ktoré boli zhodnotené v predchádzajúcej kapitole.
Stavebné sporenie vzniklo podľa zákona č. 310/1992 Z. z. o stavebnom sporení zo 6. 5. 1992. Tento podporný nástroj financovania rozvoja bývania funguje najdlhšie a so stálymi úrokovými podmienkami nezávislými od kolísania úrokových sadzieb na finančnom trhu sa vo výraznej miere podieľa na financovaní rozvoja bývania, ale najmä obnovy bytového fondu (cca 75%). Na  záujem občanov a tvorbu úverových zdrojov  demotivujúco pôsobia časté zmeny zákona, ktorými sa znížila štátna prémia z pôvodných 40% na súčasných  20 %. Obdobne sa upravila aj maximálna výška ročného vkladu pre výpočet štátnej prémie, ktorá sa určuje v  zákone o štátnom rozpočte a ktorá sa z pôvodných 6 000 Sk znížila od 1. 1. 2003  na  3 000 Sk.
Hypotekárne úverovanie je ďalší nástroj  financovania bývania podporovaný poskytovaním štátneho príspevku fyzickým osobám vo forme zníženia výšky úrokovej sadzby. V súčasnosti sa priemerné úrokové sadzby hypotekárnych úverov pre fyzické osoby  pohybujú okolo  7 %  a pri ich znížení štátnym príspevkom o 2,5 % sa približujú k úrokovým sadzbám v stavebnom sporení. Pre rýchlejšiu dostupnosť zdrojov oproti stavebnému sporeniu sa systém hypotekárneho úverovania začína vo väčšej miere využívať na obstaranie bývania. Tento vývoj  sa prejavuje aj v nárokoch na štátny rozpočet. V roku 2000 bolo vyčlenených na tento účel 100 mil. Sk, v roku 2001 to bolo 127 mil. Sk, v roku 2002 sa zvýšila suma na 226,5 mil. Sk a v roku 2003 to predstavuje už čiastku 490 mil. Sk. Uplatňovaním tohto systému aj v ďalších rokoch sa budú požiadavky na štátny rozpočet zvyšovať a vyžadovať každoročne narastajúce výdavky počas splácania hypotekárnych úverov, čo je v priemere okolo 15 rokov.
	Štátny fond rozvoja bývania bol zriadený zákonom č. 124/1996 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania.  Novelou zákona č. 76/2000 Z. z. sa upravilo poskytovanie štátnej podpory len pre skupiny obyvateľstva, ktoré vzhľadom na svoje príjmy nie sú schopné splniť podmienky pre splácanie komerčných bankových úverov a zamedzilo sa tiež poskytovanie  podpory pre výstavbu nadštandardných bytov.
Po novelizácii zákona v roku 2001, ktorou sa umožnilo obciam získať úver aj bez zabezpečenia 20 % vlastných prostriedkov z obstarávacej ceny stavby, sa fond stal účinným podporným nástrojom aj pre výstavbu nájomných bytov do vlastníctva obcí. Kým v roku 2000 bola poskytnutá podpora na výstavbu 653 obecných nájomných bytov v objeme 155,89 mil. Sk,  v roku 2001 sa podporila výstavba 3 820 obecných nájomných bytov s finančnými prostriedkami vo výške 1 553,6 mil. Sk a v roku 2002 sa s objemom podpory 2 603 mil. Sk podporila výstavba 5 440 nájomných bytov.  Od roku 2000 Štátny fond rozvoja bývania poskytol podporu vo výške 12 910,4 mil. Sk, čím sa podporila výstavba 23 183 bytov a obnova 5 280 bytov a je najúčinnejším podporným nástrojom rozvoja bývania. 
Ďalšou formou podpory v rámci programu rozvoja bývania je poskytovanie dotácií obciam na obstarávanie nájomných bytov a výstavbu technickej vybavenosti a obciam, bytovým družstvám, spoločenstvám vlastníkov bytov a nebytových priestorov alebo správcom bytového fondu na odstraňovanie systémových porúch bytových domov. V tomto programe  bolo  v roku  2002  čerpaných 1 326,297 mil. Sk. V roku 2003 je na tento program vyčlenená v štátnom rozpočte čiastka 1 194,92 mil. Sk, ktorou sa však zabezpečuje len plnenie záväzkov vyplývajúcich zo zmlúv uzatvorených v roku 2002 a nie je možné pristúpiť k poskytovaniu nových podpôr v rámci programu rozvoja bývania.
	Štát poskytuje v oblasti rozvoja bývania aj dotácie na obstarávanie služobných bytov pre zamestnancov štátnej správy, napr. v  štátnom rozpočte na rok 2003 je na tento účel schválená čiastka 470,08 mil. Sk, ktorá sa však v súvislosti s realizáciou investičných zámerov v meste Trnava znížila na 245,517 mil. Sk
	Program podpory rozvoja bytovej výstavby realizovanej formou poskytovania bankových záruk za úvery bol schválený uznesením vlády SR č. 673 dňa 11. 8. 1999. Cieľom programu je podpora novej bytovej výstavby a výstavby technickej vybavenosti, ktorú realizuje malý alebo stredný podnikateľ alebo obec a od roku 2001 aj obnova bytového fondu, o ktorú môžu požiadať spoločenstvá vlastníkov bytov a správcovia bytového fondu. V rokoch 2000 a 2001 boli na realizáciu predmetného programu poskytnuté Slovenskej záručnej a rozvojovej banke prostriedky vo výške 92,0 mil. Sk, z ktorých možno poskytnúť záruky na úvery vo výške 368 mil. Sk. Banka poskytla bankové záruky na úvery v celkovej hodnote 85,3 mil. Sk, čo predstavuje cca 23% využitie zdrojov.
	V nadväznosti na rozhodnutie Asociačnej rady č. 6/2001, ktorým sa prijímajú implementačné pravidlá na uplatňovanie ustanovení o štátnej pomoci bolo nevyhnutné predmetný program zosúladiť s týmito pravidlami. Vláda SR uznesením č. 344 zo 7. mája 2003 schválila predmetný program, pričom základné princípy programu, t.j. poskytovanie bankových záruk za úvery smerujúce do novej bytovej výstavby a do obnovy bytového fondu zostali zachované a Slovenskej záručnej a rozvojovej banke, a.s. boli zverené prostriedky, ktoré jej umožňujú poskytovanie záruk aj v roku 2003.
	Podľa koncepcie štátnej bytovej politiky by mal štát pre motiváciu zapojenia súkromných zdrojov do bytovej výstavby využívať systém daňových zvýhodnení,  ako napr. znížiť daňový základ u fyzických osôb o objem investícií do bytovej výstavby a obnovy bytového fondu rovnomerne po dobu 10, resp. 5 rokov, umožniť odpočítanie splátok úrokov z úveru použitého na bytovú výstavbu alebo obnovu bytového fondu od základu dane, odpočítať od základu dane právnických osôb príspevky poskytnuté na výstavbu bytov pre zamestnancov. Tieto daňové zvýhodnenia sa doteraz neposkytujú.
 	Daňové zvýhodnenia na podporu rozvoja bývania sa poskytujú len v obmedzenom rozsahu a ucelený systém daňových zvýhodnení v súbore podporných nástrojov rozvoja bývania doposiaľ absentuje, aj keď jeho vytvorenie a  uplatňovanie bolo okrem koncepcie uložené aj uzneseniami vlády SR, napr. úloha B.1. z uznesenia vlády č. 408/1999, úlohy B.6., B.7. z uznesenia vlády č. 1026/1999.  Dokumentuje to aj   ”Vyhodnotenie plnenia úloh I. 9., II. 1., 7. a 8  Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005”  v  Prílohe č. 1, spracované z podkladov Ministerstva financií SR.
	Podmienkou úspešného a intenzívneho rozvoja bytovej výstavby je vytvorenie stabilného legislatívneho a ekonomického prostredia. Každá zmena podporných nástrojov ovplyvňuje prípravu stavieb. Nové podmienky musia stavebníci zohľadniť v príprave stavieb, čo spôsobuje časový odsun  začínania výstavby. 

7.    Vyhodnotenie plnenia Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005
 Akčný plán rozvoja bývania do roku 2005, ktorý bol vypracovaný ako súčasť  Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010, pozostával z dvoch častí. Časť I. obsahuje úlohy, ktoré boli prijaté pri schvaľovaní koncepcie a časť II.  obsahuje úlohy vyplývajúce z uznesení vlády SR, ktoré boli prijaté k problematike rozvoja bývania pred schválením koncepcie. Po vykonaní analýzy plnenia zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 a vyhodnotení plnenia úloh Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005, ako aj na základe posúdenia aktuálnych problémov v oblasti rozvoja bývania boli v predchádzajúcom roku formulované ďalšie tri úlohy, ktoré sú zaradené do akčného plánu rozvoja bývania v časti III. Tieto úlohy boli prijaté uznesením vlády SR č. 736/2002 k materiálu "Správa o plnení zámerov Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2010 a Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005", ktorý bol prerokovaný vo vláde SR dňa 3. júla 2002. Uvedený materiál obsahoval aj podrobné vyhodnotenie plnenia úloh časti I. a II. akčného plánu rozvoja bývania k termínu ich splatnosti. 
V súčasnosti možno konštatovať, že z desiatich úloh časti I. Akčného plánu rozvoja bývania bolo v termíne ich splatnosti zabezpečených 6 úloh (I.1., I.2., I.4., I.7., I.8., I.10.,) z ktorých tri úlohy sa plnia priebežne (I.1., I.7., I.8.). Jedna úloha (I.3.) bola zrušená uznesením vlády SR č. 649/2000 a jedna úloha bola nahradená inou úlohou (I.5.). Čiastočne splnená je jedna úloha (I.6.) a nesplnená je takisto jedna úloha (I.9.). 
V časti II. Akčného plánu rozvoja bývania bolo zaradených deväť úloh. Z tohto počtu bolo k termínu ich splatnosti splnených päť úloh (II.3., II.4., II.5., II.6., II.9.), tri úlohy sú splnené čiastočne (II.1., II.2., II.8.), z toho dve s časovým sklzom (II.1., II.2.) a nesplnená je jedna úloha (II.7.). 
V časti III. sú formulované tri nové úlohy, vyplývajúce z uznesenia vlády SR  č. 736/2002. Prvá úloha "Pri poskytovaní príspevkov na bývanie zabezpečiť, aby výška príspevkov zohľadňovala zvýšenie cien čistého nájomného a nákladových položiek majúcich vplyv na zvýšené náklady bytových domácností, upravovala sa súčasne so zvyšovaním cien a príspevky pre domácnosti bývajúce v nájomných bytoch vo verejnom nájomnom bytovom sektore dokončených po 1. 2. 2001 zohľadňovali výšku nájomného stanovenú Opatrením MF SR č. R-1/2001" sa v gescii Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR zabezpečuje, avšak nie v požadovanej komplexnosti, nakoľko termín úpravy príspevkov na bývanie sa oneskoruje za termínmi zvýšenia cien súvisiacich s bývaním a nediferencuje sa výška príspevku pre nové stavby postavené s účasťou verejných prostriedkov, v ktorých je nájomné podstatne vyššie ako v starších bytoch. Druhá úloha "Doplniť ustanovenie zákona č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení neskorších predpisov tak, aby Slovenský pozemkový fond mal možnosť previesť do vlastníctva obce pozemky na výstavbu bytov alebo poskytovať pozemky neziskovým organizáciám a bytovým družstvám na výstavbu nájomných bytov do dlhodobého prenájmu" sa nezabezpečuje v pôvodnom termíne ani vecnosti. Ministerstvo pôdohospodárstva  SR zdôvodňuje neplnenie tejto úlohy tým, že doplnenie ustanovenia zákona č. 330/1991 Zb. nie je potrebné realizovať, nakoľko prevod pozemkov do vlastníctva obce na výstavbu verejnoprospešných stavieb je vyriešený v §34 ods.9 a 10 citovaného zákona. V zmysle zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku však bytové budovy nie sú definované ako verejnoprospešné stavby. Obdobne požiadavku dlhodobého prenájmu pozemkov na výstavbu bytov nie je možné uplatňovať v zmysle §18 ods.1 zákona č. 180/1995 Z.z. o niektorých opatreniach na usporiadanie vlastníctva k pozemkom tak, ako je to vysvetlené v stanovisku Ministerstva pôdohospodárstva SR. Tretia úloha "Spracovať návrh novelizácie zákona č. 182/1993 Z.z. o vlastníctve bytov a nebytových priestorov tak, aby sa presnejšie stanovili pravidlá správy bytových domov a zabezpečila vyššia efektivita služieb správy a údržby bytového fondu" s termínom plnenia 31.12.2003 sa v gescii Ministerstva financií SR zabezpečuje. 
Podrobné  vyhodnotenie plnenia úloh Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005 je uvedené v Prílohe č. 1. 

4.  Rámcové zámery bytovej politiky na ďalšie obdobie

Vychádzajúc z analýzy plnenia zámerov schválenej Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 a z vyhodnotenia plnenia úloh  Akčného plánu rozvoja bývania do roku 2005 možno konštatovať, že celkové zámery a ciele koncepcie zodpovedajú súčasnému stavu transformujúceho sa hospodárstva a postupnému formovaniu legislatívneho rámca v oblasti bývania na podmienky trhovej ekonomiky. Možno teda povedať, že zámery Koncepcie štátnej bytovej politiky do roku 2005 s výhľadom do roku 2010 sú aj naďalej aktuálne, ich plnenie je potrebné sústavne sledovať a zabezpečovať. Rámcové zámery koncepcie sa v rozhodujúcej miere plnia.