Title: Koncepcia integrovaného vzdelávania rómskych detí a mládeže
Author: zuzana.kadlecikova
Company: Bratislava, SK

Návrh
koncepcie výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov 
 vrátane rozvoja stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania
Úvod

	Oblasť výchovy  a vzdelávania rómskych detí a žiakov v kontexte celoživotného vzdelávania je v Európe považovaná  za jednu z prioritných oblastí a javí sa ako kľúč k riešeniam rôznorodých problémov súvisiacich  so životnou situáciou rómskej populácie. 
	Táto skutočnosť sa prelína všetkými vnútroštátnymi a medzinárodnými správami alebo ďalšími materiálmi, dohovormi, smernicami a pod. zaoberajúcimi sa riešením postavenia života rómskej komunity v národných spoločnostiach. 
S cieľom zlepšiť postavenie života Rómov v spoločnosti bola vyhlásená Dekáda začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015 (ďalej len  „Dekáda“). Dekádu prijalo deväť krajín Strednej a Juhovýchodnej Európy a je podporovaná  medzinárodným spoločenstvom. Predstavuje prvé spoločné úsilie zamerané na zmenu života Rómov v Európe. Dekáda predstavuje akčný rámec pre vlády a monitoruje pokrok v zrýchľovaní sociálnej integrácie a zlepšovania sociálneho postavenia Rómov v regióne. 
Komplementárnou aktivitou k Dekáde bolo zriadenie Rómskeho vzdelávacieho fondu, ktorého  hlavným zámerom je poskytovať finančnú pomoc účastníckym krajinám Dekády na realizáciu cieľov národného akčného plánu Dekády v oblasti vzdelávania.
           Zlepšením vzdelávacích výsledkov na dosiahnutie  životnej úrovne porovnateľnej s vyspelými európskymi krajinami sa zaoberala aj správa Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (ďalej len OECD) ^) v špeciálnej štrukturálnej kapitole o vzdelávaní. V správe sa uvádza: „Na zvýšenie celkovej vzdelanostnej úrovne, ktorá je pod priemerom OECD a zmiernenie silného vplyvu sociálno-ekonomického zázemia na vzdelávacie výsledky, by mala vláda zvýšiť účasť detí na predškolskej výchove, znížiť stratifikáciu systému a zvýšiť kvalitu vzdelávania.  Plánovanou reformou, ktorou by sa mali zaviesť bezplatné materské školy pre päťročné deti, rozšírením podpory zvýšenej účasti detí zo slabšieho sociálno-ekonomického prostredia už od veku 4 rokov. Zabezpečením, aby obce, ktoré neponúkajú primeranú ponuku materských škôl, túto ponuku zlepšili. Takáto reforma má zásadný význam pre zlepšenie vzdelávacích výsledkov rómskeho obyvateľstva.“^1)

^)  Ekonomické prehľady OECD Slovenská republika, apríl 2007

	Zabezpečenie zodpovedajúcej výchovy  a vzdelávania rómskych detí a žiakov je aj v Slovenskej republike  (ďalej len „SR“) predmetom úvah,  pedagogických a psychologických výskumov, ale aj praktických riešení.  
	Školskú neúspešnosť rómskych žiakov napriek preukázateľným snahám v rezorte školstva  sa  nedarí odstrániť ani minimalizovať. Pretrvávajúce príčiny: nízka vzdelanostná úroveň rodičov, odlišná hodnotová orientácia, v ktorej vzdelanie nehrá významnú rolu a z toho vyplývajúca nízka motivácia k učeniu, odlišné kultúrne, sociálne a emocionálne zázemie, absencia povinnej predškolskej prípravy, nedostatočné ovládanie slovenského jazyka, nedostatočne vypestované základné sociálne, hygienické a pracovné návyky, nie vždy najvhodnejšie prístupy pedagogických zamestnancov k týmto deťom a nedostatočná dochádzka týchto detí do školy. Súčasná základná škola (ďalej len „ZŠ“) je pre rómske deti „cudzou inštitúciou“, do ktorej neradi chodia, pretože nerešpektuje ich etnickú, kultúrnu, sociálnu, jazykovú a psychickú odlišnosť^). 

^)  Správa o výsledkoch prieskumu o postavení dieťaťa a žiaka zo sociálne znevýhodneného prostredia  
    v školskom systéme v SR , vydalo MPC Prešov v roku 2006 ISBN  80-8045-422-6

	V SR nie je možné monitorovať postavenie rómskych detí v školách pre  obmedzenia na zber štatistických dát podľa etnicity. Etnické štatistiky sú založené na sebaidentifikácii skupiny občanov – Rómov. Kategória detí zo sociálne znevýhodneného prostredia (ďalej len „SZP“) je využitá ako náhrada chýbajúcich etnických dát,  i keď nemožno zaručiť, že reprezentuje všetky rómske deti a zároveň zahŕňa aj deti inej národnosti. 

1. Analýza súčasného stavu

Podrobný prehľad aktivít,  postupne vypracovaných a schválených všeobecne záväzných právnych predpisov, rezortných predpisov, zámerov a cieľov, obsahujú základné materiály, ktoré majú širší sociálny záber  a vecne zasahujú do problematiky výchovy  a vzdelávania rómskych detí a žiakov, resp. detí a žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia:
•	Súčasný stav vo výchove  a vzdelávaní rómskych detí a žiakov, správa schválená v operatívnej porade ministra školstva dňa 23. 9. 2003  - podklad k tvorbe koncepcie.
•	Koncepcia integrovaného vzdelávania  rómskych detí a mládeže vrátane stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania (uznesenie vlády SR č. 498/2004), ktorá bola  tvorená ako doplnok k Národnému programu výchovy a vzdelávania v SR na najbližších 15 až 20 rokov.
•	Informácia o súčasnom stave vo výchove a vzdelávaní rómskych detí a mládeže,   vzatá na vedomie v gremiálnej porade ministra školstva dňa 14. 12. 2006. 

Materiály sú dostupné na internetovej stránke MŠ SR www.minedu.sk - regionálne školstvo – výchova a vzdelávanie národnostných menšín. 
Materiály poskytujú prehľad aktivít v  riešení skvalitnenia výchovy a vzdelávania Rómov v rámci integrovaného celoživotného vzdelávania komplexne ako  súčasť existujúcej výchovno-vzdelávacej sústavy a nie ako jej paralela, či alternatíva. 	

1.1. Štatistické údaje

Vzdelanostná úroveň rómskej národnostnej menšiny
Školské vzdelanie | 1991^) | 2001^)
1. základné vzdelanie (vrátane nedokončeného) | 32 931       (43,44 %) | 40 831      (45,40 %)
2. učňovské ( bez maturity) | 3 468         (4,57 %) | 5 925        (6,59 %)
3. odborné | 260         (0,35 %) | 1 017        (1,14 %)
4. úplné stredné spolu | 363         (0,48 %) | 1 088        (1,20 %)
v tom: učňovské | 57 | 378
odborné | 239 | 508
všeobecné | 67 | 202
5. vysokoškolské | 56         (0,07 %) | 174        (0,19 %)
6. bez školského vzdelania | 4 579         (6,05 %) | 1 963        (2,18 %)
7. bez údaja o školskom vzdelaní | 1 287         (1,69 %) | 2 204        (2,46 %)
8. deti do 16 rokov | 32 858       (43,35 %) | 36 718      (40,84 %)
Spolu | 75 802         (100 %) | 89 920       (100 %)

^) Federálny štatistický úrad Praha – Sčítanie ľudu, domov a bytov k 3. 3. 1991, Vybrané základné informácie
   z definitívnych výsledkov

^) Štatistický úrad SR – Definitívne výsledky, Bratislava  2001

Vzťah  národnosti k rómskemu materinskému jazyku^4)
Národnosť | slovenská | maďarská | rómska | rusínska | ukrajinská | česká | nemecká | ostatné | nezistené | spolu
Rómsky mate-rinský jazyk | 37 803 | 2 018 | 59 174 | 17 | 19 | 89 | 1 | 14 | 313 | 99 448

Vzťah materinského jazyka k rómskej národnosti^4)
Materinský jazyk | slovenský | maďarský | rómsky | rusínsky | ukrajinský | český | nemecký | ostatné | nezistené | spolu
Rómska národnosť | 20 483 | 8 869 | 59 174 | 40 | 4 | 78 | 4 | 6 | 126 | 89 920
	Podľa sčítania obyvateľstva v roku 2001 Rómovia tvoria druhú najpočetnejšiu národnostnú menšinu v SR. Rómovia žijú nerovnomerne na celom území SR. Veľké rozdiely sú v koncentrácii v jednotlivých regiónoch. Najväčšia koncentrácia rómskeho obyvateľstva je  v Prešovskom kraji, následne v Košickom a Banskobystrickom kraji.  Lenže štatistické údaje nevystihujú skutočný počet občanov SR rómskeho pôvodu. Počet  Rómov  v SR sa odhaduje na 380 000, pričom podiel detí do 14 rokov je 43,6%^).

^) Demografická charakteristika rómskej populácie v SR, INFOSTAT, Výskumné demografické centrum, 
   Bratislava, júl 2001

	Podľa sociálnych podmienok života je potrebné rozlíšiť príslušníkov rómskej národnostnej menšiny na dve časti. Z hľadiska vzdelávania sa vyžaduje iný prístup k tej časti Rómov, ktorí sú v zásade integrovaní do väčšinových častí obyvateľstva a žijú v porovnateľných   sociálnych podmienkach (772 obcí alebo miest)^). Druhá  časť   však  žije v obecných a mestských koncentráciách (168), osídleniach lokalizovaných na okraji obce/mesta (338) a osídleniach priestorovo vzdialených alebo oddelených prírodnou, prípadne umelou bariérou (281) a potrebujú špecifickú pozornosť, aby sa mohli vzdelávať. 

^) Atlas rómskych komunít na Slovensku, ISBN-80-88991-27-7, 2004

Rómske osídlenia

^6)
Zastúpenie rómskych detí v materských školách (ďalej len „MŠ“) a žiakov v ZŠ v krajoch^)

^) Vyhodnotenie prieskumu o postavení rómskeho dieťaťa a žiaka vo  výchovno-vzdelávacom systéme SR, MPC
    Prešov   2002, ISBN 80- 8045-266-0

     Kraj				v MŠ v %		v ZŠ v %
 Bratislavský				2,09			2,96
 Trnavský				1,67			3,23
 Trenčiansky				0,20			0,53
 Nitriansky				1,34			2,78
 Žilinský				0,48			1,09
 Banskobystrický			6,76		             14,19
 Košický				7,07		             19,24
 Prešovský				5,39	                           14,49
 SR			           	              3,41		               8,28
	
	Kontext  výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov, vzhľadom na ich sociálnu situáciu,  nutnosť pozdvihnutia ich vzdelanostnej úrovne, zapojenie sa do spoločenského života s uplatnením sa na trhu  práce  a Dohovor o právach dieťaťa   si vyžaduje  komplexné riešenie problému z pohľadu detí a žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia v školskom výchovno-vzdelávacom systéme v SR. Takýto prístup k riešeniu výchovy a vzdelávaniu rómskych detí a žiakov sa uplatňuje vo všetkých členských krajinách Dekády začleňovania rómskej populácie do spoločnosti. 
Tento zámer potvrdzujú aj výsledky štúdie OECD PISA^). Podľa  štúdie vydanej  OECD PISA 2003 je v SR vzdelanostná úroveň pod priemerom OECD a silne ju ovplyvňuje sociálno-ekonomické zázemie. Obzvlášť slabú úroveň vzdelania dosahujú rómske deti, ktoré väčšinou pochádzajú z nižších sociálno-ekonomických vrstiev a predstavujú významné a stále rastúce percento detskej populácie. 

^) Koršňáková, P. – Tomengová, A.: PISA SK 2003 – Národná správa. Bratislava, ŠPÚ 2004

Súčasná situácia vo výchove a vzdelávaní rómskych  detí  a žiakov si vyžaduje vytvoriť model, ktorý si kladie za úlohu uskutočniť politiku vytvárania rovnosti šancí v oblasti vzdelávania pre znevýhodnenú skupinu, a to už od predškolského vzdelávania na princípe „Dať viac tým, ktorí majú menej“, aplikujúc tak princíp dočasných vyrovnávajúcich opatrení. 

1.2. Prospech	

Na základe podkladov z Ústavu informácií a prognóz školstva (ďalej len „ÚIPŠ“) a výsledkov prieskumu Metodicko-pedagogického centra Prešov (ďalej len „MPC Prešov“) uvádzame vývoj školskej neúspešnosti žiakov za vybrané školské roky. 

Vývoj miery neúspešnosti žiakov základných škôl v SR v rokoch 1996 – 2006 ^)

^)   ÚIPŠ, Bratislava

Podiel žiakov, ktorí sú neúspešní pri plnení povinnej školskej dochádzky sa dlhodobo pohybuje okolo 2,5 %, to znamená, že každoročne opakuje niektorý ročník 25 z 1000 žiakov.
Neúspešnosť žiakov základných škôl v SR za obdobie 1995/1996 - 2005/2006 v tabuľke a vývoj počtu neprospievajúcich žiakov základných škôl v SR  v rokoch 1996 – 2006 obsahuje príloha č. 1.
V prieskume MPC Prešov v roku 2005^) počet žiakov ZŠ zo sociálne znevýhodneného prostredia tvoril 15,49 % z celkovej vzorky 237 229 žiakov zo všetkých krajov v SR. 

^) Správa o výsledkoch prieskumu o postavení dieťaťa a žiaka zo sociálne znevýhodneného prostredia 
    v školskom systéme v Slovenskej republike, vydalo MPC Prešov v roku 2006, ISBN 80-8045-422-6

Percentuálne zastúpenie opakujúcich žiakov zo SZP uvádzame v poradí od najvyššieho po najnižšie:

1.	Prvý ročník                   24,71%
2. 	Piaty ročník		   18,28 %
3. 	Šiesty ročník                 15,98%
4. 	Druhý ročník                  15,52%
5. 	Siedmy ročník                15,28%
6. 	Štvrtý ročník                   14,19% 
7. 	Tretí ročník                     13,45%
8. 	Osmy ročník                   11,33%
9. 	Deviaty ročník                 3,67%

Podľa výsledkov prieskumu opakovanie ročníka u žiakov zo SZP v jednotlivých ročníkoch odráža náročnosť vstupu detí zo SZP do 1. ročníka ZŠ, ale aj na 2. stupeň  ZŠ. Najproblematickejšie sú prvý a piaty ročník, ktoré spôsobujú najvyššiu psychickú záťaž pre všetkých žiakov plniacich si povinnú školskú dochádzku. Uvedené alarmujúce údaje deklarujú, že opakovanie prvého ročníka (opakuje ho takmer štvrtina – 24,71% žiakov zo SZP) pôsobí demotivujúco na ich vzťah ku škole a negatívne vplýva na rozvoj ich osobnosti.
Povinná predškolská príprava, redukcia učebných osnov, prítomnosť asistenta učiteľa, zriaďovanie nultých ročníkov, vytváranie multikultúrneho prostredia sa na základe zistení javia ako opodstatnené a nevyhnutné. Okrem uvedeného je pri žiakoch zo SZP vyžadujúcich si diferencovaný prístup učiteľa potrebné znížiť počet žiakov v triede.  

1.3. Dochádzka

Údaje o počte žiakov a počte vymeškaných hodín v ZŠ v školských rokoch 2003/2004 a 2004/2005  podľa krajov^9)

Kraj | Školský rok 2003/04 | Školský rok 2004/05
| počet žiakov spolu | počet vymeškaných hodín | počet žiakov spolu | počet vymeškaných hodín
| | Spolu | na žiaka | z toho | | Spolu | na žiaka | z toho
| | | | neospr. | na žiaka | | | | Neospr. | na žiaka
Banskobystrický | 67 165 | 4 769 938 | 71,02 | 302 621 | 4,51 | 64 526 | 5 127 488 | 79,46 | 312 828 | 4,85
Bratislavský | 51 321 | 3 519 389 | 68,58 | 62 627 | 1,22 | 48 438 | 3 615 038 | 74,63 | 71 630 | 1,48
Košický | 84 082 | 7 678 309 | 91,32 | 837 738 | 9,96 | 81 652 | 7 932 171 | 97,15 | 970 878 | 11,89
Nitriansky | 70 842 | 5 068 782 | 71,55 | 202 034 | 2,85 | 67 831 | 5 261 207 | 77,56 | 230 630 | 3,40
Prešovský | 100 365 | 7 079 733 | 70,54 | 499 435 | 4,98 | 96 878 | 7 290 596 | 75,26 | 455 873 | 4,71
Trenčiansky | 64 294 | 4 067 208 | 63,26 | 36 146 | 0,56 | 61 047 | 4 028 900 | 66,00 | 34 863 | 0,57
Trnavský | 56 311 | 3 618 638 | 64,26 | 76 077 | 1,35 | 53 952 | 3 848 184 | 71,33 | 88 148 | 1,63
Žilinský | 82 348 | 4899 292 | 59,49 | 82 573 | 1,00 | 79 578 | 5 066 680 | 63,67 | 85 453 | 1,07
SR | 576 728 | 40 701 289 | 70,57 | 2 099 251 | 3,64 | 553 902 | 42 170 264 | 76,13 | 2 250 303 | 4,06

Jednou z možných príčin mierneho nárastu vymeškaných hodín  je zvýšená  migrácia rodín. Migrujúce rodiny nepostupujú v súlade s právnym poriadkom a neoznamujú škole miesto, kde  žiak pokračuje v plnení povinnej školskej dochádzky. Žiaci sú stále evidovaní ako žiaci kmeňovej školy s príslušným počtom vymeškaných hodín - zvlášť na prvom stupni ZŠ).
Prehľad o počte vymeškaných a neospravedlnených vyučovacích hodín v prieskume MPC Prešov 2005

Dochádzka | VH | NH
Spolu | 19 497 790 | 1 448 451
Zo sociálne znevýhodneného prostredia | 4 582 492 | 1 008 450
v % | 23,50 | 69,62
Legenda:
VH – vymeškané hodiny
NH – neospravedlnené vyučovacie hodiny

Údaje v tabuľke poukazujú na nerovnaký percentuálny podiel žiakov zo SZP na vymeškaných hodinách 23,50 %, oproti neospravedlneným hodinám 69,62 %. Na základe týchto údajov je aj naďalej potrebné venovať zvýšenú pozornosť sledovaniu dochádzky u všetkých žiakov s dôrazom na neospravedlnené hodiny.
Údaje o vymeškaných hodinách (najmä neospravedlnených) nie je možné podceňovať, pretože korešpondujú so školskou neúspešnosťou žiakov. 
Je potrebné sledovať počet vymeškaných hodín z úrovne vedenia škôl, zriaďovateľov, jednotlivých ministerstiev  vo vzťahu k:
•	počtu zrušených málotriednych škôl v danej lokalite (v súvislosti s dopravou žiakov do kmeňovej školy),
•	termínu vyplácania sociálnych dávok rodinám zo SZP,
•	zdravotnému stavu detskej populácie,
•	postaveniu žiaka v rodine (napr. starostlivosť o mladších súrodencov),
•	motivácii žiaka k učeniu,
•	k efektivite legislatívnych opatrení vo vzťahu k vymeškaným neospravedlneným hodinám (záškoláctvu),
•	počtu  vymeškaných hodín a neúspešnosti žiakov.

1.4. Prechod žiakov na stredné školy

Prechod žiakov zo SZP na stredné školy v jednotlivých krajoch SR - prieskum MPC Prešov 2005 

Kraj | Odborné učilištia | Stredné odborné učilištia | Stredné odborné školy | Gymnáziá | Spolu
Banskobystrický | 59 | 76 | 40 | 2 | 177
Bratislavský | 0 | 65 | 2 | 2 | 69
Košický | 114 | 322 | 73 | 12 | 521
Nitriansky | 29 | 59 | 31 | 3 | 122
Prešovský | 126 | 151 | 37 | 6 | 320
Trenčiansky | 13 | 8 | 3 | 4 | 28
Trnavský | 14 | 27 | 9 | 2 | 52
Žilinský | 11 | 20 | 8 | 3 | 42
SR | 366 | 728 | 203 | 34 | 1 331

	Zastúpenie žiakov zo SZP  v  stredných školách jednotlivých krajov SR kopíruje rozloženie rómskeho obyvateľstva  a jeho sociálno – ekonomické postavenie. Z tohto pohľadu najsilnejšie zastúpenie stredoškolákov zo SZP majú kraje: Košický, Prešovský, Banskobystrický a Nitriansky. Zo žiakov zo SZP, ktorí nastúpili do prvého ročníka stredných škôl sa najviac umiestnilo v stredných odborných učilištiach (ďalej len „SOU“) - 728 žiakov a v odborných učilištiach (ďalej len „OU“) - 366 žiakov. Do prvého ročníka stredných odborných škôl (ďalej len „SOŠ“) nastúpilo 203 žiakov zo SZP. Najnižšie zastúpenie týchto žiakov v rámci SR je na gymnáziách (ďalej len „G“), kde v prvom ročníku je 34 žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia. Najviac žiakov prvého ročníka gymnázia je v Košickom kraji (12), Prešovskom kraji (6), Trenčianskom kraji (4), v Žilinskom a Nitrianskom po traja žiaci a v Bratislavskom, Banskobystrickom a Trnavskom sú po dvaja žiaci zo SZP. Veľmi nízky počet žiakov zo SZP je zaradený do študijného odboru v SOU. Dominantne sú žiaci zo SZP zaradení do dvojročných  a trojročných učebných odborov.
Z uvedeného vyplýva potreba zvýšiť zastúpenie týchto žiakov v trojročných učebných odboroch,  študijných odboroch a gymnáziách.

Prehľad počtu žiakov stredných škôl rómskej národnosti^9)  
Počty žiakov dennej formy štúdia rómskej národnosti v školskom roku  2006/2007
| štátne | súkromné | cirkevné | spolu | | |
Gymnáziá | 4 | 70 | 1 | 75 | | |
SOŠ | 138 | 27 | 1 | 166 | | |
Združené SŠ | 16 | 96 | 0 | 112 | | |
SOU a U | 97 | 0 | 0 | 97 | | |
Špeciálne SŠ | 40 | 0 | 5 | 45 | | |
Slovenská republika | 295 | 193 | 7 | 495 | | |

	Podrobnejšie informácie o žiakoch zo SZP na stredných školách budú získané prostredníctvom výskumu o postavení rómskeho dieťaťa a žiaka v školskom výchovno-vzdelávacom systéme realizovanom Metodicko-pedagogickým centrom v Prešove.^)

^) Pedagogicko-organizačné pokyny  na školský rok 2007/2008

1.5. Nultý ročník ZŠ 
	
Zákonom č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 408/2002 Z. z. s účinnosťou od 1. 9. 2002                sa ustanovilo zriadenie nultého ročníka ZŠ (§ 6 ods.1 a 2), ktorý je určený pre deti, ktoré                        k 1.  septembru  dosiahli fyzický  vek šesť rokov,  nedosahujú  školskú zrelosť, pochádzajú  zo sociálne znevýhodneného prostredia a vzhľadom na sociálne a jazykové prostredie nie je u nich predpoklad  zvládnutia učiva 1. ročníka základnej školy za jeden školský rok.
S účinnosťou od 1. 1. 2006 je v zmysle § 4 ods. 2 nariadenia vlády SR č. 2/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre základné školy, stredné školy, strediská praktického vyučovania, základné umelecké školy a školské zariadenia v znení neskorších predpisov, mzdový normatív na žiaka nultého ročníka základnej školy   170% normatívu na žiaka príslušnej základnej školy.
Vývoj nultých ročníkov v základných školách  podľa vyučovacieho jazyka školy obsahuje príloha č. 2.   

1.6. Asistent učiteľa 

Zákonom č. 29/1984 Zb. o sústave základných a stredných škôl (školský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 408/2002 Z. z. s účinnosťou od 1. 9. 2002                sa ustanovila profesia asistenta učiteľa (§50b)  ako pedagogického zamestnanca, ktorý vykonáva výchovno-vzdelávací proces v školách a školských zariadeniach a podieľa sa na utváraní nevyhnutných podmienok na prekonanie najmä jazykových, zdravotných a sociálnych bariér dieťaťa pri zabezpečovaní výchovno-vzdelávacieho procesu. 

Následne boli vydané a schválené:
•	Metodický  pokyn  k  zavedeniu profesie  asistent  učiteľa v predškolských  zariadeniach, v základnej škole a v špeciálnej základnej škole č. 1631/2002-sekr. vydaný MŠ SR dňa 26. augusta 2002 s účinnosťou od 1. septembra 2002.
•	Nariadenie vlády SR č. 341/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú katalógy pracovných činností pri výkone prác vo verejnom záujme a o ich zmenách a dopĺňaní.
•	Nariadenie vlády SR č. 238/2004 Z. z. o rozsahu vyučovacej a výchovnej činnosti pedagogických zamestnancov.
•	Smernica č. 19/2006-R z 15. júna 2006, ktorou sa určuje systém rozpisu finančných prostriedkov na mzdy a odvody do poistných fondov asistentov učiteľa na jednotlivé krajské školské úrady a postup ich poskytnutia zriaďovateľom základných škôl a špeciálnych základných škôl.

Ustanovením § 6  (Zoznam špecifík podľa §4 ods. 13 zákona 597/2003 Z. z.) písm. b) nariadenia vlády SR č. 2/2004 Z. z. s účinnosťou od 1. 1. 2004 boli nenormatívnym spôsobom vyčleňované finančné prostriedky na mzdy a odvody do poistných fondov na asistentov učiteľa.

rok 2004 | rok 2005 | rok 2006 | rok 2007
71  932 tis. Sk^) | 100  943 tis. Sk^) | 140 529  tis. Sk^) | 143  715 tis. Sk

^) Správa o hospodárení škôl a školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí, VÚC, KŠÚ, cirkevných
     a súkromných zriaďovateľov za rok 2004

^) Správa o hospodárení škôl a školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí, VÚC, KŠÚ, cirkevných 
     a súkromných zriaďovateľov za rok 2005

^) Správa o hospodárení škôl a školských zariadení v zriaďovateľskej pôsobnosti obcí, VÚC, KŠÚ, cirkevných 
     a súkromných zriaďovateľov za rok 2006

MPC Prešov  realizuje projekt Špecializačné kvalifikačné štúdium – asistent učiteľa (ďalej len „ŠKŠ“), pre absolventov stredných škôl s maturitou, schválený MŠ SR dňa 18. januára 2003 pod číslom 84/2002-10. ŠKŠ je dvojročné 200 hodinové, z toho 50 hodín pedagogickej praxe. 1.skupina bola otvorená v roku 2003 - 2005, ktorú úspešne ukončilo 33 účastníkov. 2. skupina bola otvorená v rokoch 2005 - 2007, ktorú úspešne ukončilo 67 účastníkov. 3.skupina bola  otvorená v roku 2006  a  4. skupina  v roku 2007.  

Zavedenie nového študijného programu pre asistentov učiteľa na vysokých školách:
•	PF PU  Prešov – Predškolská a elementárna pedagogika sociálne znevýhodnených skupín – asistent učiteľa,
•	PF UMB Banská  Bystrica – Predškolská a elementárna pedagogika sociálne znevýhodnených skupín.

 	V §  103 ods. (3) Zákonníka práce v znení zákona č. 348/2007 Z. z. sa určuje dovolenka asistentov učiteľa rovnako ako učiteľov vrátane riaditeľov škôl a ich zástupcov, učiteľov materských škôl vrátane riaditeľov týchto škôl a ich zástupcov, majstrov odbornej výchovy a vychovávateľov – najmenej osem týždňov v kalendárnom roku. 

1.7. Učebnice schválené a vydané MŠ SR 

rok 2002  
Romaňi čhib – učebnica rómčiny               náklad  3 000 ks  		894 000,- Sk
Romaňi čhib – kľúč k učebnici rómčiny    náklad  3 000 ks			330 000,- Sk

rok 2003
Ľudia z rodiny Rómov  MANUŠA ANDAR E FAMILIA ROMA 
         náklad   2 500 ks 		500 000,- Sk

1.8. Podrobnejšie informácie  a aktivity

Príloha č. 3 obsahuje podrobnejšie informácie o aktivitách MŠ SR a jeho priamo riadených organizácií, o zaraďovaní detí rómskeho pôvodu do špeciálnych základných škôl pre žiakov  s mentálnym postihnutím,   údaje o projektoch z Európskeho sociálneho fondu (ďalej len „ESF“),  programoch PHARE  a  z oblasti vysokoškolského vzdelávania.
Táto časť dokumentuje stav postupného systematického riešenia čiastkových problémov s pozitívnym vývojom, čo dokazujú aj údaje o vzdelanostnej štruktúre rómskeho obyvateľstva v SR (uvádzané v kapitole 1. 1 Štatistické údaje, tabuľka Vzdelanostná úroveň rómskej národnostnej menšiny).

1.9. SWOT analýza základného vzdelávania

SILNÉ STRÁNKY
•	Existencia Milénia, jeho prijatie ako filozofie reformy školstva 
•	Konštituovanie odborného pracovného tímu na prípravu obsahovej reformy
•	Experimentálne overovanie rómskeho jazyka
•	Príprava štandardizácie rómskeho jazyka
•	Rovnosť šancí pre vzdelávanie
•	Eliminácia rasizmu a predsudkov
•	Zlepšenie spolupráce s rodinou
•	Zlepšenie komunikácie medzi učiteľom, rodičom a žiakom
•	Existencia legislatívy súvisiacej  s pozíciou asistenta učiteľa
•	 Existencia podporných sociálnych legislatívnych riešení
•	Legislatívne zabezpečenie nultého ročníka
•	Existencia príslušnej pedagogickej dokumentácie (učebné plány, učebné osnovy)
•	Zníženie počtu rómskych detí navštevujúcich špeciálne základné školy
•	Dostatok kvalifikovaných vychovávateľov v školských kluboch detí
•	Existencia viacjazyčného prostredia ( slov.-róm., slov.-róm.-maď. )

SLABÉ STRÁNKY  
•	Obsahová neaktuálnosť učebníc jednotlivých ročníkov
•	Nedostatok pedagogických zamestnancov cudzích jazykov
•	Zabezpečenie informatizácie škôl 
•	Vybavenosť všetkých škôl počítačmi
•	Pripravenosť pedagogických zamestnancov v oblasti počítačovej gramotnosti
•	Nedostatočná komunikácia riaditeľov so zriaďovateľmi v oblasti finančného zabezpečenia využívania internetu
•	Nedostatočná príprava vyučujúcich v rómskom jazyku, neovládanie rómskeho jazyka
•	Neprimerané presúvanie administratívnych kompetencií na pedagogických zamestnancov, resp. školy
•	Slabá spolupráca s rodinou žiaka
•	Nedostatočné poznanie žiaka pochádzajúceho z tohto prostredia
•	Nedostatočná metodická pomoc pedagogických zamestnancov v triedach nultých ročníkov
•	Nízka návštevnosť rómskych detí v školských kluboch
•	Neexistencia/nezjednotenie definície sociálne znevýhodneného prostredia
•	Neexistencia/nezjednotenie merateľných ukazovateľov sociálne znevýhodneného prostredia
•	Slabé zvládnutie štátneho jazyka ako základnej kompetencie pre domáci trh práce
•	Nedostatočné štatistické údaje  a tým aj merateľné ukazovatele detí zo SZP a rómskych detí

PRÍLEŽITOSTI
•	Prijatie nového zákona o výchove a vzdelávaní a  novej školskej legislatívy 
•	Zmena učebných osnov
•	Zmena vzdelávacích štandardov
•	Sloboda v tvorbe obsahu učiva podľa regionálnych potrieb
•	Naplnenie myšlienky kvality školy
•	Profilácia jednotlivých škôl
•	Dostupnosť na internet pre žiakov a pedagogických zamestnancov
•	Dostupnosť na internet pre rodičov
•	Umožniť výučbu cudzieho jazyka aj s certifikovaným dokladom
•	Umožniť výučbu pedagogickým zamestnancom cudzích jazykov kvalifikovane vyučovať na I. stupni
•	Zabezpečenie a ohodnotenie pedagogického zamestnanca zodpovedného za výkon činností  v mimovyučovacom čase
•	Posilnenie pozície a kompetencie asistenta učiteľa v praxi
•	Eliminácia zlej školskej dochádzky
•	Eliminácia školského zlyhávania žiakov
•	Finančné zvýhodnenie pedagogických zamestnancov pracujúcich s touto skupinou žiakov 
•	Zavedenie alternatívnych spôsobov výučby v daných ročníkoch
•	Zlepšenie adaptácie detí na školu
•	Zlepšenie vzdelávacích výsledkov žiakov 
•	Existencia veľkého množstva nárečí, dialektov rómskeho jazyka
•	Zapojenie rodiny do spolupráce so školou, spoluvzdelávanie rodičov
•	Možnosť školy osvetove pôsobiť na rodičov vo všetkých oblastiach  (kľúčové v oblasti hospodárenia s financiami, zdravej výživy, výchovy k materstvu a rodičovstvu)
•	Potreba vymedzenia presných  kompetencií: Úrad vlády, Úrad splnomocnenkyne vlády pre rómske komunity, ministerstvá

RIZIKÁ
•	Nedostatočná príprava detí v predškolskom veku na vstup do ZŠ 
•	Neatraktívnosť obsahu, foriem práce v mimoškolskej činnosti
•	Vysoká finančná náročnosť súvisiaca s tvorbou učebníc, ich tlačou a distribúciou
•	Finančné zvýhodnenie pedagogických zamestnancov cudzích jazykov
•	Nedostatok kvalifikovaných pedagogických zamestnancov ako dôsledok nízkeho statusu
•	Nezáujem praxe o výučbu rómskeho jazyka a v rómskom jazyku
•	Narastajúci počet asistentov učiteľa neovládajúcich rómsky jazyk
•	Zánik škôl v blízkosti osád, resp. v čisto rómskych lokalitách
•	Disharmónia v oblasti výchovy rodiny a školy
•	Zvýšená miera nezamestnanosti

2. Koncepcia  výchovy  a  vzdelávania  rómskych  detí  a  žiakov  vrátane 
    rozvoja  stredoškolského a vysokoškolského vzdelávania

2.1. Zameranie koncepcie výchovy  a  vzdelávania  rómskych  detí  a  žiakov  

SR je viazaná Dohovorom o právach dieťaťa, ktorý deklaruje, že výchova musí smerovať k rozvoju osobnosti dieťaťa, jeho nadania a duševných schopností v najväčšom rozsahu, musí dieťa pripraviť na aktívny život v dospelosti v slobodnej spoločnosti a zdôrazňovať rešpekt rodičov dieťaťa, jeho vlastnú kultúrnu identitu, jazyk a hodnoty a kultúrny pôvod a hodnoty ostatných.
	Výchova a vzdelávanie rómskych detí a žiakov, vzhľadom na ich sociálnu situáciu,  nutnosť pozdvihnutia ich vzdelanostnej úrovne a zapojenie sa do spoločenského života s uplatnením sa na trhu  práce si vyžaduje  komplexné riešenie problému z pohľadu detí a žiakov  zo sociálne znevýhodneného prostredia v školskom výchovno-vzdelávacom systéme v SR, čo potvrdzujú aj výsledky štúdie OECD PISA^8). Slovensko sa zaradilo medzi krajiny s najväčšími rozdielmi vo výsledkoch žiakov podľa najvyššieho dosiahnutého vzdelania rodičov. Dôležité je tiež zistenie, že Slovensko patrí medzi krajiny s najväčším vplyvom sociálno-ekonomického zázemia žiaka na jeho výkon. 
Súčasná situácia vo výchove a vzdelávaní detí a žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia si vyžaduje vytváranie rovnosti šancí v oblasti vzdelávania pre znevýhodnenú skupinu, a to už od predškolského veku. 
Je nevyhnutné legislatívne ustanoviť definíciu sociálne znevýhodneného prostredia. Sociálne znevýhodnené prostredie definujeme ako  prostredie, ktoré vzhľadom na sociálne a jazykové podmienky nedostatočne stimuluje rozvoj mentálnych, vôľových a emocionálnych vlastností jednotlivca, nepodporuje jeho efektívnu socializáciu a neposkytuje dostatok primeraných podnetov pre rozvoj osobnosti.
Sociálne znevýhodnené prostredie spôsobuje sociálno-kultúrnu depriváciu, deformuje intelektuálny, mravný a citový rozvoj jednotlivca a z aspektov edukácie ho z týchto dôvodov považujeme za osobu so špeciálnymi výchovno-vzdelávacími potrebami. Špeciálne edukačné potreby dieťaťa sú požiadavky na špeciálne uspôsobenie podmienok, organizácie a realizácie výchovno-vzdelávacieho procesu tak, aby zodpovedali osobitostiam žiaka, ktorého telesný, psychický alebo sociálny vývin sa výrazne líši od štandardného vývinu^). 

^) Dočkal, V. : Deti so špeciálnymi edukačnými potrebami: minority vo výchovno-vzdelávacom procese. 
     In Psychológia a patopsychológia dieťaťa, 39, 2004, č. 2 – 3, s. 140 – 149.

Pojem dieťa a žiak zo sociálne znevýhodneného prostredia navrhujeme ustanoviť prostredníctvom  merateľných ukazovateľov, na ktorých základe je možné jednoznačne určiť, že dieťa a žiak patrí do tohto prostredia – ak spĺňa minimálne tri z nasledujúcich kritérií súčasne. 
Za žiaka zo SZP považujeme žiaka:
•	z rodiny, ktorej sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi a príjem rodiny je najviac vo výške životného minima,
•	aspoň jeden z rodičov alebo osoba, ktorej je dieťa zverené do osobnej starostlivosti patrí do skupiny znevýhodnených uchádzačov o zamestnanie^),

^) § 8 zákona NR SR č. 5/2005 Z. z.

•	najvyššie ukončené vzdelanie rodičov je základné, alebo aspoň jeden z rodičov nemá ukončené základné vzdelanie,
•	neštandardné bytové a hygienické podmienky rodiny (napr. žiak nemá vyhradené miesto na učenie, nemá vlastnú posteľ,  nie je zavedená elektrická prípojka a pod.),
•	vyučovací jazyk školy je iný, než jazyk, ktorým hovorí dieťa v domácom prostredí. 

2.1.1.	Prioritné ciele

•	Vytvárať vhodné podmienky pre prístup ku vzdelaniu a možnosť dosiahnuť kvalitné vzdelanie aj pre deti a žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia.
•	Zlepšiť zaškolenosť v materských školách  a pripravenosť rómskych detí na vstup do ZŠ.
•	Zlepšiť vzdelávacie výsledky rómskych žiakov.
•	Zvýšiť percento rómskych žiakov navštevujúcich stredné a vysoké školy.
•	Znížiť percento rómskych detí navštevujúcich špeciálne základné školy pre žiakov s mentálnym postihnutím.
•	Podporiť celoživotné  vzdelávanie Rómov s neukončeným vzdelaním z aspektu uplatnenia sa na trhu práce.
2.2.	Koncepčné zámery

Koncepčné zámery sú vypracované na základe požiadaviek a potrieb praxe.  Sledujú cieľ skvalitnenia výchovy a vzdelávania, zvýšenia úspešnosti žiakov, získania vzdelania  a uplatnenia  sa na trhu práce v rámci výchovno-vzdelávacieho procesu v SR. Poskytujú námety na  realizáciu národných projektov a výziev Operačného programu  Vzdelávanie v rámci opatrenia 3.1. prioritnej osi 3 zameraného na cieľovú skupinu príslušníkov  marginalizovaných  rómskych komunít. 

2.2.1.  Predškolská výchova a vzdelávanie

•	motivovať k zvýšenej  účasti detí  zo  sociálne znevýhodneného prostredia na predškolskej  príprave už od veku 4 rokov, 
o	včasnou predškolskou prípravou sa dosiahne potrebná pripravenosť na vstup detí na plnenie povinnej školskej dochádzky, čím sa eliminujú riziká školskej neúspešnosti a dieťa získa základné sociálne a spoločenské návyky potrebné pre jeho plynulé a bezproblémové začlenenie do procesu vzdelávania,
•	do zákona o výchove a vzdelávaní zaradiť materskú školu ako integrálnu súčasť sústavy škôl,
o	uvedeným opatrením sa dosiahne stabilita a ucelenosť školského systému, 
•	rozšíriť sieť predškolských zariadení podľa potrieb v obciach s vysokou koncentráciou rómskych detí, využiť k tomu všetky možnosti a zdroje financovania,
o	rozšírením siete sa poskytne  možnosť zaškolenia všetkých detí v materských školách,
•	skvalitniť metodickú pomoc odborným zamestnancom  školských úradov v oblasti zabezpečenia predškolskej výchovy,
•	vypracovať nové a zaviesť do praxe overené programy orientované na zlepšenie spolupráce rodičov rómskych detí s predškolskými zariadeniami,
o	 programy skvalitnia spoluprácu rodiny so školou.

 2.2.2.  Základné vzdelávanie

•	udržať a rozvíjať systém nultých ročníkov základných škôl pre šesťročné deti nedosahujúce školskú spôsobilosť,
o	systém nultých ročníkov sa v praxi osvedčil,
o	obsah a systém vyučovania v nultom ročníku rozvíjať tak, aby stimuloval rozvoj osobnosti, kognitívnych funkcií a socializácie a nahradil deficit predškolskej prípravy,
o	po absolvovaní nultého ročníka určiť ďalší spôsob vzdelávania žiakov po posúdení dosiahnutej úrovne školskej spôsobilosti prostredníctvom psychologických metodík,
•	znížiť počet žiakov v bežnej triede,
o	 uvedeným opatrením sa zvýši efektívnosť práce, umožní sa vyššia miera individuálneho prístupu k žiakovi, 
•	realizovať celodenný výchovný systém,
o	 uvedené opatrenie predlžuje čas dieťaťa v motivujúcom školskom prostredí a umožňuje mu zmysluplne stráviť voľný čas a pripravovať sa na vyučovanie, 
•	vytvoriť atraktívne edukačné prostredie rešpektujúce sociálne, kultúrne a jazykové špecifiká detí,
•	pri vytváraní školských vzdelávacích programov zohľadňovať výchovné a vzdelávacie potreby rómskych detí a žiakov,  
•	legislatívne riešiť problematiku školskej dochádzky mladistvých matiek,
o	uvedeným opatrením sa predíde opakovaniu ročníka zo zdravotných dôvodov a zabezpečí sa ukončenie povinnej školskej dochádzky v 1. ročníku strednej školy,
•	využívať možnosť  realizácie kurzu na získanie (dokončenie) vzdelania poskytovaného základnou školou,
o	uvedeným opatrením sa sleduje získanie základného vzdelania aj pre žiakov zo špeciálnej základnej školy, pre osoby vo vyššom veku evidované úradmi práce, v súčasnosti je zohľadnený v normatíve na ostatných žiakov vo výške 10% normatívu na žiaka študujúceho v dennej forme štúdia,
•	podporiť vzdelávacie programy multikultúrnej výchovy a výchovy proti predsudkom,
o	 programy implementovať ako súčasť obsahového kurikula, 
•	pripraviť výzvu na rozvojový projekt dobudovania infraštruktúry škôl a školských zariadení,
o	uvedeným opatrením sa zamedzí dvojzmennosť v základných školách a skvalitnia sa podmienky pre výchovno-vzdelávací proces,
•	vypracovať sociálno-kultúrne nezávislé testy školskej spôsobilosti pre 6 – 7-ročné deti,
o	na základe poznatkov a skúseností z praxe zaktualizovať diagnostické testy – Test školskej spôsobilosti pre žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia,
o	metodikami, ktoré rešpektujú špecifiká v oblasti poznania a skúseností rómskych detí, sa primeranejšie posúdi voľba adekvátnych výchovno-vzdelávacích postupov,
•	zabezpečiť  testovanie školskej spôsobilosti výlučne pedagogicko-psychologickými poradňami,
o	 na základe doterajšej praxe, skúseností a poznatkov z overovania nových diagnostických testov, ktoré budú aktualizované, 
•	zvýšiť počet špeciálnych pedagógov v základnej škole na zabezpečenie edukačných podmienok individuálne integrovaných žiakov,
o	individuálna integrácia pod dohľadom špeciálneho pedagóga skvalitní uplatnenie individuálnych foriem a metód práce,
•	využívať  vzdelávacie poukazy aj na aktivity počas školských prázdnin.

2.2.3. Stredoškolské vzdelávanie 

•	v jednotlivých regiónoch SR podľa potreby podporovať vytváranie združených stredných škôl, v ktorých sa budú vytvárať priaznivé podmienky pre stredoškolskú odbornú prípravu rómskych žiakov v rôznych odboroch,
o	združené stredné školy svojou  štruktúrou učebných odborov v trojročných a štvorročných učebných a študijných programoch sú  priestorom, v ktorom by sa mohla integrovaným spôsobom úspešne realizovať odborná príprava rómskych žiakov a získanie odbornej kvalifikácie  potrebnej pre uplatnenie sa na trhu práce, resp. v študijných odboroch, získanie maturity a možnosti vysokoškolského štúdia. Pre rómskych žiakov pochádzajúcich najmä zo sociálne znevýhodneného prostredia by bola veľmi prospešná možnosť  internátneho ubytovania so súhlasom rodičov, 
•	v spolupráci s príslušnými  samosprávnymi orgánmi  zriaďovať v obciach s vysokou koncentráciou rómskeho obyvateľstva elokované triedy s možnosťou odborného vzdelávania priamo v obci,
o	vzhľadom na to, že v lokalitách s vysokou koncentráciou Rómov je zároveň vysoká nezamestnanosť a  vysoká miera chudoby, žiaci z takýchto rodín nemajú prostriedky, aby mohli dochádzať na strednú  školu v meste.  Náklady na dopravu, stravovanie, ošatenie sú vyššie ako možnosti rodín. Z toho dôvodu je potrebné, aby príslušné stredné školy v spolupráci s obecnými úradmi v obciach s vysokou koncentráciou rómskeho obyvateľstva vytvorili priestorové a materiálne podmienky pre vytváranie  elokovaných tried,
•	riešiť možnosť získania výučného listu po ukončení učilišťa, 
o	v súčasnosti žiaci, ktorí povinnú školskú dochádzku ukončili v nižšom ako 9. ročníku, môžu navštevovať dvojročné učilište. Dvojročné učilište nie je strednou školou a nedáva svojmu absolventovi doklad o odbornej spôsobilosti (výučný list), na základe ktorého by sa mohol uplatniť na trhu práce,
o	uplatnenie sa na trhu práce aj rómskym žiakom ako kvalifikovanej pracovnej sile,
o	rozšírenie možnosti štúdia na učilišti a získania výučného listu aj pre úspešných absolventov 9. ročníka ŠZŠ, 
•	realizovať výskum  o postavení  žiaka zo sociálne znevýhodneného prostredia v stredných školách SR, aby získané poznatky bolo možné využiť pre poznanie konkrétnej situácie a pre prijímanie ďalších potrebných a aktuálnych opatrení v ďalšom období,
o	poznanie reálneho postavenia rómskeho žiaka na strednej škole, rôznych problémov, ktoré sú preňho charakteristické a negatívne ovplyvňujú jeho psychické aj sociálne postavenie až do takej miery, že spôsobujú jeho neúspešnosť, často predčasný odchod zo školy, záškoláctvo a iné negatívne javy, umožní  prijať účinné opatrenia na ich elimináciu,
•	v rámci kurikulárnej transformácie na stredných školách zaviesť do obsahu učiva predmetov spoločenskovedného charakteru   informácie z oblasti dejín Rómov, ich kultúry, literárnej tvorby a spoločenského života,
o	je potrebné, aby sa do učiva  dostali v  aktuálnych tematických celkoch základné informácie o duchovnej kultúre Rómov, ako je literatúra, umenie, o dejinách Rómov a pod. Tieto informácie sú potrebné pre sebaidentifikáciu a sebauvedomenie rómskych žiakov, aj pre ich nerómskych spolužiakov, aby si vytvorili pozitívny obraz o Rómoch a pozitívny vzťah k svojmu rómskemu spolužiakovi,
•	v rámci kurikulárnej transformácie na stredných školách zaviesť do obsahu učiva predmetov ako prierezovú tému multikultúrnu výchovu a výchovu proti predsudkom,
•	pri zriaďovaní škôl a napĺňaní tried  rešpektovať princíp integrovaného vzdelávania žiakov,
•	zavádzať odbory, v ktorých sa veľmi úspešne môžu uplatniť aj rómski žiaci,
o	týka sa to hlavne odborov:
                  pre chlapcov:
výroba hudobných nástrojov,
stolár, práca s drevom,
výroba keramiky,
kachliar, staviteľ kachľových pecí a krbov
hrnčiar,
výroba dlažby a obkladových materiálov,
stavbárske odbory - murár, dlažbár, obkladač, tesár
zvárač, kovoobrábač, umelecké kováčstvo a ďalšie technické odbory
elektro a vodoinštalatér
               
                 pre dievčatá :
kaderníčka,
kozmetička,
vizážistka,
manikúra a pedikúra,
masérka,
aranžérka,
textilný dizajn,
grafika a pod.

•	realizovať experimentálne overovanie študijného odboru „komunitná práca“,
o	vzhľadom na sociálnu situáciu veľkej rómskej minority na Slovensku je daný odbor štúdia veľmi potrebný a aktuálny.

2.2.4. Vysokoškolské vzdelávanie 

•	vytvárať organizačné a materiálne predpoklady na vysokoškolské vzdelávanie tých Rómov, ktorí sú  svojím osobnostným predpokladom znevýhodňovaní sociálnymi podmienkami rodín, z ktorých pochádzajú,
•	uplatňovať princípy rovnosti šancí na individuálnej úrovni, a to z dvoch aspektov:
o	preventívneho: vytvoriť monitorovací a podporný systém, ktorý by už v čo najnižšom veku dieťaťa sledoval a poskytoval potrebnú podporu tým jedincom, ktorí majú osobnostné predpoklady pre štúdium a na úrovni vysokej školy, organizovať systém prípravných kurzov, ktoré by vytvárali predpoklady pre ich úspešný vstup na vysokoškolské štúdium,
o	 kuratívneho: pre uvedených študentov vytvárať na vysokých školách systém „tútorskej pomoci“ v podobe poradcov z radov vysokoškolských učiteľov, na ktorých by sa uvedení študenti  mohli v prípade potreby obracať,
•	podporiť poskytovanie  finančných prostriedkov vysokým školám zo zdrojov  grantových agentúr na zabezpečenie riešenia výskumných projektov zameraných na problematiku Rómov s cieľom vytvárania podmienok pre tvorbu nových študijných programov a realizáciu aktuálnych úloh v praxi,
•	vytvárať cielené impulzy na podnecovanie vysokých škôl k zapracovaniu danej problematiky do obsahu vzdelávania v oblastiach:
o	výskumu reálnych edukačných podmienok, v ktorých prebieha výchova a vzdelávanie rómskych detí pochádzajúcich zo sociálne znevýhodneného prostredia,
o	inovačných zmien v obsahu študijných programov, a to hlavne v štúdiu učiteľstva a sociálnej práce,
o	povinne voliteľných predmetov vytváraním podmienok na rozvíjanie odborných kompetencií v oblasti komunitnej práce a komunitného vzdelávania, ako aj v oblasti pôsobenia v edukačných subsystémoch, ktoré pôsobia mimo inštitúcie školy,
o	vytvárania podmienok pre financovanie študentských stáží v lokalitách, kde budú v budúcnosti pracovať, na pracoviskách, ktoré riešia danú problematiku, a to aj v zahraničí,
o	vytvárania podmienok pre možnosť ďalšieho vzdelávania učiteľov (formou špecializačného inovačného štúdia, postgraduálneho štúdia, II. kvalifikačnej skúšky) s orientáciou na problematiku cieľovej skupiny,
o	vytvorenia predpokladov pre prehlbovanie spolupráce vysokoškolských pracovísk,
o	zavedenia študijného programu – romológia, ktorý by zahŕňal rómsky jazyk a literatúru, históriu a kultúru Rómov.

2.2.5.  Ďalšie vzdelávanie  pedagogických zamestnancov

•	vypracovať model profesijného štandardu učiteľa – špecialistu na výchovu a vzdelávanie rómskych žiakov (v rámci kariérového systému učiteľov),
•	realizovať výskumné monitorovacie projekty s tematikou aktuálnej situácie v  práci učiteľov v školách s vysokým zastúpením rómskych žiakov (pracovné zaťaženie, motivácia, stabilizácia a pod.),
•	celoplošne zabezpečiť preškolenie učiteľov vyučujúcich v triedach s integrovanými žiakmi podľa moderných trendov a metodík a v oblasti multikultúrnej výchovy,
•	výrazne posilniť v obsahu pregraduálnej prípravy a ďalšieho vzdelávania pedagogických zamestnancov problematiku hodnotenia a klasifikácie správania sa so zameraním na nové prístupy k hodnoteniu ako jedného zo základných prostriedkov motivácie osobnostného rozvoja žiaka a jeho autoregulácie.

2.2.6. Psychologické a výchovné poradenstvo a prevencia 

•	zvýšiť počet psychológov a špeciálnych pedagógov v pedagogicko-psychologických poradniach  (zvýšené potreby diagnostikovania, dlhodobej skupinovej a individuálnej práce a poradenstva v rôznych oblastiach),
•	zabezpečiť finančné prostriedky na priebežný nákup nových psycho-diagnostických metodík,
•	zabezpečiť kapacity (personálne, materiálne, priestorové, finančné) na diagnostikovanie detí a žiakov v teréne (školy),
•	podporovať jednotný školský  poradenský systém (poskytovanie komplexných služieb – diagnostika, poradenstvo a ďalšia spolupráca odborníkov – psychológ, špeciálny pedagóg, logopéd, neurológ a ďalší).

2.2.7. Rómsky jazyk

	Podľa všeobecne záväzných právnych predpisov a medzinárodných dokumentov, ktorými je SR viazaná, rómska národnostná menšina  má možnosti uplatnenia si práva na vzdelávanie v  materinskom jazyku. V súčasnosti  vzdelávanie v rómskom materinskom jazyku sa realizuje len v rámci experimentálneho overovania predmetu rómsky jazyk a literatúra a rómske reálie pod gestorstvom ŠPÚ. Na zabezpečenie výučby sa vyžaduje:   

•	zabezpečiť učiteľov rómskeho jazyka a literatúry,
•	zabezpečiť základné pedagogické dokumenty (učebné plány, učebné osnovy),
•	zabezpečiť tvorbu a  vydávanie ministerstvom školstva schválených učebníc a učebných textov,
•	zabezpečiť  vydávanie odbornej literatúry.
V súčasnosti sa pod gestorstvom Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity pripravuje štandardizácia rómskeho jazyka. 

2.2.8.  Celoživotné vzdelávanie

•	vytvárať podmienky  nadobúdania kvalifikácie podľa vlastných potrieb a potrieb trhu práce v systéme celoživotného vzdelávania v Slovenskej republike s dôrazom na neformálne a nevýučbové vzdelávanie znevýhodnených skupín.
3.	Prioritné odporúčania 

1.	V rámci Operačného programu Vzdelávanie vytvoriť národné projekty a výzvy na podporu a rozvoj vzdelávania  detí z marginalizovaných rómskych komunít.
	Z: MŠ SR 						          Termín: 2008 - 2013

2.	Vypracovať návrh štandardu a indikátorov kvality výchovy a vzdelávania rómskych detí a žiakov.
Z: MŠ SR							T: 2008 

3.	V oblasti školskej inšpekcie: 
a)	pri komplexných inšpekciách v dotazníkoch pre riaditeľov ZŠ a SŠ vyžiadať údaje o počte žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia z celkového počtu žiakov školy, ich dochádzke a výchovno-vzdelávacích výsledkoch, účasti na krúžkovej a mimoškolskej činnosti,
b)	vypracovať správu o špecifických inšpekčných zisteniach týkajúcich sa výchovy a vzdelávania žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia, 
c)	pri inšpekčnej činnosti zamerať pozornosť na tvorbu a realizáciu programov zameraných na spoluprácu s rodinami žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia, 
d)	zistiť stav a úroveň výchovy a vzdelávania i dodržiavanie všeobecne záväzných právnych predpisov v nultých ročníkoch základných škôl v nadväznosti na zvyšovanie školskej úspešnosti žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia.
      Z:  ŠŠI							T: od roku 2008 a priebežne

4.	Pokračovať v prieskume postavenia žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia vo výchovno-vzdelávacom  systéme SR.
Z: MŠ SR, MPC Prešov					T: 2008 – 2010

5.	Monitorovať a vyhodnocovať experimentálny učebný odbor 3161 0 00 praktická žena.
Z: ŠIOV							T: 2008 – 2009 

6.	V odborných komisiách pre jednotlivé skupiny odborov iniciovať proces inovácie a tvorby novej pedagogickej dokumentácie učebných odborov s osobitne upravenými učebnými plánmi, ktorých štúdium trvá 2 roky, podľa potrieb a požiadaviek trhu práce.
Z: ŠIOV 							T: 2008 – 2009

7.	Podporiť experimentálne overovanie 8-ročnej internátnej SOŠ pre žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia. 
Z: MŠ SR, ŠIOV						T: od schválenia experimentálneho
                                                                                             overovania

8.	Podporiť experimentálne overovanie študijného odboru „komunitná práca“. 
Z:  MŠ SR	, ŠIOV						T: od schválenia experimentálneho
                                                                                             overovania 

9.	Aktualizovať a podľa potreby vypracovať nové sociálno-kultúrne nezávislé testy školskej spôsobilosti pre 6 – 7-ročné deti.
Z: VÚDPaP						T:  2008 – 2010

10.	Vypracovať model profesijného štandardu učiteľa – špecialistu na výchovu a vzdelávanie žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia (v rámci kariérového systému učiteľov).
Z: MPC Prešov						T: 2008

11.	Vyčleňovať účelové finančné prostriedky na priebežný nákup potrebných psycho-diagnostických metodík pre školské poradenské zariadenia.
Z: MŠ SR							T: každoročne

12.	Vypracovať základné pedagogické dokumenty pre vyučovanie rómskeho jazyka a literatúry a rómskych reálií.
Z:  MŠ SR, ŠPÚ						T:  2009 – 2013

13.	Zabezpečiť tvorbu a vydávanie učebníc a učebných textov, odbornej literatúry, digitálnych prameňov a edukačných softvérov.
Z: MŠ SR, ŠPÚ						T: priebežne

14.	Naďalej zabezpečovať  učiteľov rómskeho jazyka a literatúry a rómskych reálií pre potreby základných a stredných škôl.
Z: ŠPÚ							T: 2008 – 2015 		

15.	Zabezpečiť možnosť vykonať maturitnú skúšku z rómskeho jazyka. 
Z: MŠ SR, ŠPÚ						T: 2009

16.	Monitorovať segregačné postupy zriaďovateľov a riaditeľov škôl pri vzdelávaní rómskych žiakov (v špeciálnych triedach, preraďovanie žiakov do špeciálnych škôl, vytváranie tried len s rómskymi žiakmi).
Z:  Krajské školské úrady					 T: trvale

17.	V oblasti  vysokoškolského vzdelávania využiť odborný  a vedecký potenciál vysokých škôl v rámci aplikovaného výskumu.
      Z: MŠ SR						             T: priebežne

3.1. Odporúčania  –  námety  na  spoluprácu  so samosprávnymi orgánmi, školskými
úradmi, úradmi práce, sociálnych vecí a rodiny, inými špecializovanými úradmi     štátnej správy a štátom uznanými cirkvami

V oblasti kontroly a monitorovania: 
a)	sledovať dodržiavanie zákonom stanovených kritérií prideľovania  stredoškolského štipendia a štipendia žiakom ZŠ a ŠZŠ, ktorých rodičia sú v hmotnej núdzi alebo príjem rodiny je najviac vo výške životného minima a vyhodnotiť účinnosť tohto podporného programu vo vzťahu k zvýšenej motivácii a záujmu žiakov o vzdelávanie,
b)	v   učilištiach, stredných odborných školách a združených stredných školách sledovať, aké možnosti škola v rámci ďalšieho vzdelávania poskytuje mladým ľuďom s neukončenou základnou alebo učňovskou školou v zmysle § 60 zákona č. 29/1984 Z. z. o sústave základných a stredných škôl v znení jeho zmien a doplnkov,
c)	zisťovať náplň pracovnej činnosti asistenta učiteľa zadávanej riaditeľom a jej aplikáciu v praxi v súlade s § 50b zákona č. 29/1984 Z. z. o sústave základných a stredných škôl v znení jeho zmien a doplnkov a metodickým pokynom č. 1631/2002-sekr. vydanom MŠ SR dňa 26. 8. 2002,
d)	iniciovať aktívnu účasť štátom uznaných cirkví pri tvorbe kvalitatívne lepších podmienok výchovy a vzdelávania rómskych obyvateľov. 
4. Opatrenia  

1. Do návrhu zákona o pedagogických zamestnancoch  zapracovať asistenta učiteľa aj s výnimkou z odbornej a pedagogickej spôsobilosti do 31. 12. 2010.
     Z: MŠ SR 							T: 31. 12. 2008

2.	Novelou nariadenia vlády SR č. 2/2004 Z. z., ktorým sa ustanovujú podrobnosti rozpisu finančných prostriedkov zo štátneho rozpočtu pre základné školy, stredné školy, strediská praktického vyučovania, základné umelecké školy a školské zariadenia v znení neskorších predpisov zabezpečiť financovanie žiakov zo sociálne znevýhodneného prostredia v základných školách a v základných školách pre žiakov so zdravotným znevýhodnením alebo s nadaním normatívnym spôsobom.
Z: MŠ SR							 T: 31. 12. 2008

3.	Koordinovať výchovno-vzdelávacie aktivity rómskej národnostnej menšiny a detí a žiakov  zo sociálne znevýhodneného prostredia.
            Z: MŠ SR, Úrad vlády SR, Úrad splnomocnenkyne 	 T: 31. 12. 2013
                 vlády SR pre rómske komunity	
	
4.	Realizovať z Európskeho fondu regionálneho rozvoja dopytovo orientované projekty a projekty, ktoré sú súčasťou komplexného prístupu, zamerané na podporu existujúcich materských, základných a stredných škôl.
      Z: MŠ SR v spolupráci s MV RR SR			 T: 31. 12. 2013

5.	Zhodnotiť stav škôl s vyššou koncentráciou žiakov zo sociálne znevýhodneného  prostredia z hľadiska hygieny a preskúmať zdravotný stav týchto žiakov. 
            Z: MŠ SR v spolupráci s MZ SR				T: 31. 12. 2010

Záver

	Na vzdelávacie výsledky rómskych detí a žiakov vplýva množstvo faktorov (napr. rodinné prostredie, vzdelanosť a zamestnanosť rodičov, osobnosť učiteľa, osobnosť žiaka, školské prostredie, materiálno-technické vybavenie školy). Pozdvihnutie vzdelanostnej úrovne Rómov a zabezpečenie zlepšenia ich sociálneho postavenia je dlhodobý proces a bez úzkej spolupráce s inými rezortmi neprinesie  synergický efekt zlepšenia postavenia života Rómov v našej spoločnosti.