S p r á v a 
o priebehu a výsledkoch zasadnutia Európskej Rady, 19.-20. jún 2003
a
summitu EÚ-Západný Balkán, 21.jún 2003

Solúň (Porto Karras)
___________________________________________________

I. 
	V dňoch 19.-20.júna 2003 sa v gréckom Porto Karras uskutočnilo zasadnutie Európskej rady /ER/. 

	Na zasadnutiach sa po prvýkrát v úlohe aktívneho pozorovateľa zúčastnili predstavitelia pristupujúcich krajín vrátane Slovenska. Účastníkmi rokovaní ER za SR boli  predseda vlády M.Dzurinda a minister zahraničných vecí SR E.Kukan. 
 
	Zasadnutiu ER predchádzalo rokovanie Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy /GAERC/ v Luxemburgu 16.júna 2003, ktorá prerokovala a pripravila návrh záverov Európskej rady. Delegáciu SR na zasadnutí GAERC viedol minister ZV E.Kukan.

II.
Zasadnutie ER v Solúni sa sústredilo najmä na dve oblasti, čo je odrazené aj v prijatých záveroch, ktoré sú v plnom znení prílohou č.2:

-	konečný návrh Ústavnej zmluvy /ÚZ/ predloženej predsedníctvom Konventu o budúcnosti Európy /príloha č.1/, prvé predbežné zhodnotenie výsledkov Konventu, úvodné politické impulzy pre Medzivládnu konferenciu /MVK/ a dohoda o procedurálnom postupe v MVK;

-	oblasť spravodlivosti a vnútra – nové impulzy, najmä v časti týkajúcej sa azylovej procedúry, migrácie a ochrany vonkajších hraníc.

	Závery ER ďalej pokrývajú nasledujúce oblasti: 
-	rozširovanie EÚ
-	hospodársky a sociálny rozvoj EÚ (Lisabonský proces)
-	Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika a Európska bezpečnostná a obranná politika – Cyprus, Západný Balkán, koncepcia Širšia Európa (Wider Europe), zbrane hromadného ničenia, agentúra v oblasti obranných kapacít, vzťahy s arabským svetom, euro-stredomorské partnerstvo, USA, spoločné stratégie, AIDS, medzinárodné humanitárne právo, zelená diplomacia (podpora environmentálneho procesu), Blízky Východ, Irak, Irán, Severná Kórea, Východný Timor, Kuba. 
-	Európska bezpečnostná stratégia, ktorej prvý návrh predložil VP pre SZBP J.Solana. Jej konečná verzia bude predložená na schválenie ER v decembri t.r.

1)	Návrh Ústavnej zmluvy/MVK.

Členské a pristupujúce krajiny vo všeobecnosti privítali výsledky Konventu, ktorý je podľa záverov ER “dobrým základom pre začatie MVK“. Táto formulácia je kompromisom medzi snahou viacerých ČK o potvrdenie výsledkov Konventu (najmä Nemecko, Taliansko, Francúzsko) a niektorých zväčša menších krajín, ktoré majú snahu v rámci MVK dopracovať niektoré ustanovenia návrhu ÚZ (najmä Rakúsko, Fínsko), predovšetkým v inštitucionálnych otázkach.  
Z vyjadrení ČK počas summitu vyplýva, že počas MVK budú pravdepodobne diskutované otázky týkajúce sa vzťahov medzi  inštitúciami (najmä kompetencie predsedu Rady a predsedu EK, systém fungovania EK, počet komisárov a ich prípadná rotácia).

	Predseda vlády vo svojom vystúpení konštatoval, že SR považuje výsledky práce Konventu za úspech, pretože dosiahnutý posun v mnohých oblastiach na začiatku jeho činnosti mnohí neočakávali. Výsledky odrážajú základné princípy SR, s ktorými do práce Konventu vstupovala: zachovanie rovnováhy medzi inštitúciami, zachovanie rovnosti ČK a posilnenie komunitárnej metódy.

MR naznačila, že bude v rámci MVK presadzovať začlenenie kolektívnych práv menšín do zmluvy. Uvedené vyjadrenie podporil v bezprostrednej reakcii prezident Francúzska, avšak predseda Konventu túto žiadosť odmietol s poukázaním na fakt, že otázka je vyriešená začlenením Základnej charty EÚ do ÚZ.

	Návrh ÚZ vo veľkej miere splnil očakávania prezentované v záveroch ER v Laekene: 
-	priblíženie EÚ jej občanom
-	posilnenie demokratického charakteru Únie
-	posilnenie rozhodovacej schopnosti Únie po jej rozšírení
-	zvýšenie schopnosti EÚ vystupovať koherentne na medzinárodnej scéne

ÚZ sa člení na Preambulu a štyri časti:
Časť I. - základné otázky ústavného charakteru (hodnoty a ciele únie, základné práva a občianstvo únie, kompetencie únie, inštitúcie únie, financovanie únie, členstvo v únii)
Časť II. - Charta základných práv únie – inkorporuje do ÚZ Chartu základných práv únie
Časť III. - politiky a fungovanie únie – obsahuje ustanovenia konkretizujúce výkon kompetencií únie
Časť IV. - všeobecné a záverečné ustanovenia.

Hlavné zmeny, ktoré prináša návrh novej ÚZ v porovnaní so súčasným stavom:

-	Európske spoločenstvá a dnešná Európska únia zaniknú a univerzálnym právnym nástupcom sa stane nová Európska únia s explicitne priznanou právnou subjektivitou. Udelením právnej subjektivity sa EÚ stane predmetom medzinárodného práva – bude môcť byť zmluvnou stranou medzinárodných dohovorov a zmlúv, byť účastníkom súdneho konania a  členom medzinárodných organizácií.
-	Odstráni sa súčasné členenie na tri piliere pri zachovaní určitých špecifík - zachovanie výnimiek zo všeobecných pravidiel rozhodovania z dôvodu vysokej politickej citlivosti daných oblastí.
-	Prednosť práva EÚ pred vnútroštátnym právom je v ústavnej zmluve výslovne uvedená.
-	Výrazne sa zjednodušia rozhodovacie nástroje a procesy ako sa aj vyjasnia vzťahy medzi legislatívou a exekutívou; spolurozhodovací proces Rady a Európskeho parlamentu sa stane všeobecným mechanizmom legislatívy únie. V nadväznosti na generalizáciu spolurozhodovania Rady a EP dôjde aj ku generalizácii rozhodovania kvalifikovanou väčšinou v Rade.
-	Jednotlivé oblasti kompetencií budú explicitne definované v kategóriách.
-	Do textu ústavnej zmluvy bude inkorporovaná Charta základných práv EÚ prijatá na summite v Nice, čím sa jej ustanovenia stanú právne záväznými, a teda súdne vymáhateľnými.
-	Ústavná zmluva bude obsahovať klauzulu o možnosti vystúpiť z únie. Po prvýkrát sa otázka vystúpenia z EÚ nerieši odkazom na viedenský dohovor o zmluvnom práve, ale ustanovením o dobrovoľnom vystúpení z EÚ.

V otázkach reformy inštitucionálneho rámca únie bol kompromis dosiahnutý v :

- posilnení postavenia národných parlamentov, a to prostredníctvom výkonu politickej kontroly ex ante dodržiavania princípu subsidiarity,  ustanovenia ústavnej zmluvy umožňujú národným parlamentom aj širší prístup k dokumentom inštitúcií EÚ;
- vytvorení postu ministra zahraničných vecí EÚ zlúčením pozícií Vysokého predstaviteľa pre SZBP a komisára pre vonkajšie vzťahy, minister bude členom kolégia Európskej komisie a z titulu svojej funkcie bude jeho podpredsedom, zodpovedať sa bude Európskej rade;
- voľbe predsedu Európskej komisie v Európskom parlamente;
- v počte členov Európskeho parlamentu  - nepresiahne 732, pri určení počtu poslancov z členských krajín sa bude uplatňovať kritérium tzv. degresívnej proporcionality 
- vytvorení funkcie voleného predsedu Európskej rady, zachovaní princípu rotácie v ostatných formáciách Rady okrem rady pre vonkajšie vzťahy; 
- zachovaní princípu 1 krajina = 1 komisár, keď členov EK s hlasovacím právom bude 15. 

Medzivládnu konferenciu zvolá talianske predsedníctvo v októbri t.r.  Pristupujúce krajiny vrátane SR sa jej zúčastnia v rovnakom postavení ako členské krajiny. ÚZ bude podpísaná po vstupe pristupujúcich krajín do EÚ, t.j. po 1.5.2004.

2) Oblasť spravodlivosti a vnútra.

ER dala ďalšie impulzy pre posun a ďalšiu komunitarizáciu uvedenej oblasti najmä čo sa týka migrácie, azylu a ochrany vonkajšej hranice.

Medzi najvýraznejšie výstupy možno považovať:
-	čo najskôr by malo byť prijaté rozhodnutie o konkrétnych finančných a právnych parametroch pre vývoj Vízového informačného systému (VIS);
-	naďalej by sa mala posilňovať spolupráca medzi členskými krajinami pri spoločnej ochrane vonkajšej hranice únie (EK bola vyzvaná preskúmať možnosti vytvorenia operačnej štruktúru na úrovni Spoloč	enstva),
-	zvýšenie finančných prostriedkov pre oblasť spravodlivosti a vnútra v rokoch 2004-6 o 140 mil. euro z rozpočtu únie (najmä na VIS, Akčný program na návrat utečencov, podpora managementu spoloč	nej ochrany hraníc);
-	impulz pre zvýšenie finančných prostriedkov pre oblasť spravodlivosti a vnútra aj v ďalšej finančnej perspektíve tak, aby financovanie zodpovedalo politickým prioritám (v praxi to bude znamenať možno samostatnú rozpočtovú kapitolu pre túto oblasť)
-	EÚ sa nejednoznačne postavila k myšlienky vytvárania tzv. ochranných zón pre žiadateľov o azyl mimo EÚ v blízkosti krajín pôvodu. Kompromisná formulácia len berie na vedomie záujem uskutočniť pilotné projekty zo strany niektorých ČK.

III.
	Dňa 21.júna 2003 sa v mieste konania ER uskutočnil summit vrcholných predstaviteľov EÚ a piatich krajín Západného Balkánu (Chorvátsko, Srbsko a Čierna Hora, Macedónsko, Bosna a Hercegovina, Albánsko). Delegáciu SR na summite s Balkánskymi krajinami viedol minister ZV E.Kukan. Jej členom bol vedúci úradu MZV SR M.Mojžita.
	
	ER odsúhlasila dokument Agenda Tessaloník pre západný Balkán: smerujúc k európskej integrácii („The Thessaloniki Agenda for the Western Balkans: moving towards Europaen Integration“), ktorý potvrdzuje podporu EÚ v smerovaní krajín Západného Balkánu k integrácii do EÚ a konkretizuje spoločný postup v oblasti posilnenia mieru, stability a demokratického vývoja v regióne, podpory politického dialógu, parlamentnej spolupráce, boja proti organizovanému zločinu, hospodárskeho rozvoja a regionálnej spolupráce.
	
	Spoločná deklarácia prijatá na summite potvrdzuje prihlásenie sa k spoločným hodnotám zdieľaným štátmi zastúpenými na summite, zaraďuje budúcnosť Balkánu do EÚ, zdôrazňuje potrebu pokračovania plnenia stabilizačného a asociačného procesu.

	Minister Kukan vo svojom vystúpení zdôraznil geografické i historické väzby, ktoré viažu SR s krajinami Balkánu. Podčiarkol doterajšiu podporu demokratickému vývoju v tomto regióne a podiel SR osobitne v tzv. Bratislavskom procese i v priamej finančnej podpore. Privítal potvrdenie integračnej perspektívy krajín západného Balkánu.

	Z vystúpení ostatných vedúcich delegácií možno vybrať tri hlavné myšlienky, ktoré rezonovali vo väčšine z nich: 
-	EÚ je odhodlaná a pripravená pokračovať v intenzívnej politickej i hospodárskej podpore priaznivého vývoja v regióne s perspektívou integrácie krajín Západného Balkánu do EÚ;
-	trend vývoja krajín západného Balkánu je pozitívny, ale v mnohých oblastiach ešte pretrvávajú výrazné problémy a na ich riešenie je potrebné zamerať osobitnú pozornosť;
-	aktérmi reformných a stabilizačných krokov sú samotné krajiny západného Balkánu, ktoré EÚ nemôže v ich činnosti suplovať. Bez ich aktívneho prístupu a intenzívnej proreformnej aktivity sotva dosiahnu očakávané výsledky.

Summit okrem navýšenia finančných prostriedkov EÚ pre krajiny západného Balkánu o 200 mil. euro dal jasný politický signál o perspektíve členstva týchto krajín v EÚ a potvrdil, že bude naďalej prijímať opatrenia vytvárajúce pre takýto vývoj priaznivé politické i ekonomické podmienky.