Title: Príloha č
Author: MKSR
Last saved by: MK SR

Príloha č. 1

Výber informácií o situácii tlačových agentúr 
v niektorých európskych krajinách
(spracované podľa podkladov poskytnutých TASR 
a Mediálnym informačným centrom)

Podstatným kritériom pre pochopenie činnosti národných tlačových agentúr je popis ich právneho postavenia (spôsob založenia, štatút, vlastníci, štruktúra riadenia a podobne).  

V krajinách európskej únie všetky národné tlačové agentúry (s výnimkou Francúzskej AFP) sú súkromnými spoločnosťami (akciové spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, združenia a podobne), zriadenými podľa obchodných zákonov a fungujúce podľa trhových mechanizmov. Táto situácia núti agentúry samostatne podnikať, rozširovať škálu svojich služieb, skvalitňovať manažment i marketing, využívať nové technológie a pružne reagovať na požiadavky trhu. Negatívom súkromných spoločností je, že ak vlastníkmi agentúr (akcionármi) sú odberatelia služieb môžu zasahovať do tvorby cien, môžu brzdiť investície do nových technológií, vzniku nových služieb.

Naopak v asociovaných krajinách (s výnimkou Lotyšska, kde ELTA je akciovou spoločnosťou), sú národné tlačové agentúry štátnymi agentúrami, alebo štátnymi akciovými spoločnosťami. Riadiace orgány menuje vláda, alebo volí parlament, pričom štát si udržiava aj ďalšie nástroje na kontrolu činností agentúr. Ekonomická činnosť agentúr je vykrývaná príspevkami zo štátneho rozpočtu, čo zaručuje ekonomickú stabilitu, ale oslabuje agentúru v oblasti rozvoja činností, manažmentu a marketingu. Agentúra stráca nezávislosť v oblasti personálnej, ekonomickej, politickej strategickej i rozhodovacej. V extrémnych prípadoch hrozí priame zasahovanie štátu do spravodajstva. 

Vo všeobecnosti platí, že v krajinách s rozvinutou demokraciou (Nórsko, Švédsko, krajiny EÚ a pod.) pracujú národné agentúry formu súkromných spoločností (akciové spoločnosti, spoločnosti s ručením obmedzeným, združenia a podobne), kým v krajinách s absenciou demokratických tradícií (Rusko, Turecko, Juhoslávia, Chorvátsko) sa presadzuje zvyčajne model štátnych agentúr, alebo agentúr ktorých chod  môže štát kontrolovať a riadiť.

Všetky agentúry deklarujú záujem poskytovať nestranné a objektívne spravodajstvo, preto zároveň deklarujú a dokazujú svoju nezávislosť. Nezávislosť národných tlačových agentúr je ohrozovaná z dvoch strán. Na jednej starne je to štát a politické strany, na druhej strane sú to ekonomické záujmy. Niektorí sa nazdávajú, že zárukou nezávislosti, je štát, iní tvrdia, že zárukou nezávislosti je súkromná spoločnosť, bez akéhokoľvek zasahovania štátu. Z vývoja národných tlačových agentúr v EÚ vyplýva, že tieto buď vznikli, ako súkromné spoločnosti( belgická BELGA, holandská ANP, portugalská LUSA, talianska ANSA, britská P.A., nórska N.T.B., talianska ATS/SDA,) alebo vznikli ako nesúkromné tlačové agentúry a boli do súkromných spoločností transformované(dánska RITZAU, fínska STT/FNB, grécka A.N.A. a podobne).

Maďarská MTI je zákonom z roku 1997 zriadená ako 100% štátna akciová spoločnosť, pričom na zabezpečenie úhrad jej dlžôb vyčlenila maďarská vláda finančné prostriedky vo výške 400 mil. Ft a ďalšiu jednorázovú finančnú podporu vo výške 195 mil. Ft “na zvýšenie rozvoja”. MTI zamestnáva vyše 400 ľudí, z toho 120 redaktorov (pre porovnanie - TASR má 209 pracovníkov, z toho 160 redaktorov). Dotácia zo štátneho rozpočtu tvorí asi polovicu rozpočtu agentúry MTI.

Česká ČTK pracuje bez priamych dotácií zo štátneho rozpočtu, avšak podiel z príjmov na základe zmlúv uzavretých so štátom, štátnou administratívou aj so štátnymi inštitúciami je značný. ČTK pracuje zo ziskom, zamestnáva približne 360 ľudí, z toho asi 215 redaktorov. Z hľadiska právneho postavenia je ČTK štátnou (resp. z hľadiska riadenia verejnoprávnou) inštitúciou a verejnú kontrolu jej pôsobenia vykonáva Rada ČTK, ktorú volí a odvoláva Poslanecká snemovňa Parlamentu ČR. Už niekoľko rokov prebiehajú diskusie o jej transformácii na obchodnú spoločnosť. ČTK  má súčasnosti podiel v troch strategických dcérskych spoločnostiach (Česká kapitálová informační agentúra, a.s (ČEKIA) - 100% ČTK,  agentúra ČTK pre internet a nové médiá NERIS, s.r.o. - 100% ČTK, elektrická výstrižková služba NEWTON Information Technology, s.r.o - 50% ČTK a vedlajšie podnikateľské aktivity Verejnú informačnú službu (VIS, VISkom) a PRESSFOTO,  ktoré pružne reagujú na požiadavky trhu po informáciách. Odberateľmi služieb ČTK sú okrem médií aj významné finančné a obchodné spoločnosti.

Francúzska AFP bola založená v roku 1957 špeciálnym zákonom, ktorý minimalizuje možnosti jej ovládnutia politickou, ekonomickou, alebo ideologickou skupinou. Vláda menuje Najvyššiu radu, ktorá dohliada nad dodržiavaním zákonov, a parlament vykonáva dozor nad financiami a každoročne schvaľuje rozpočet AFP. Servisy agentúry kupujú všetky francúzske štátne inštitúcie. Podmienky predaja štátnym orgánom sú určené dohodou medzi AFP a štátom, ktorý je jej prvým a najvýznamnejším klientom. Príspevok od štátu kedysi prevyšoval 60 percent finančných zdrojov agentúry, dnes je to stále ešte viac než 40 percent. Štát však nedisponuje v správnej rade AFP väčšinou a nemá vplyv na informácie šírené agentúrou, ktorá sa musí štatutárne brániť proti každému oficiálnemu zasahovaniu (čl. 2 Zákona č. 57-32 o štatúte AFP). Väčšinu členov rady tvoria nominanti francúzskych médií. 

Nemecká DPA vznikla v roku 1949 z agentúr okupačných mocností americkej DENA, britskej V.B. a francúzskej SUEDENA. V súčasnosti pôsobí DPA ako spoločnosť s ručením obmedzeným. Má 200 spoločníkov, vydavateľov a intendantov  rozhlasových a televíznych staníc. Spoločníci volia 14 člennú výkonnú radu, ktorá určuje hospodárske vedenie a šéfredaktora. Dôležitými kritériami pre nezávislosť DPA sú zákony ktoré spoločníkovi umožňujú vlastniť maximálne 1,5% základného kapitálu a rozhlasovej a televíznej spoločnosti nesmú vlastniť viac ako 25%. Mnoho drobných vlastníkov je pod vplyvom veľkých mediálnych koncernov. Doteraz sa však nepotvrdilo, že by to malo vplyv na spravodajstvo agentúry. Jednostranné spravodajstvo si DPA nemôže dovoliť z ekonomických i politických dôvodov. Spoločníkmi agentúry i jej odberateľmi sú subjekty s rôzneho politického spektra, ktoré by v prípade neobjektívneho poškodenia svojich záujmov  prešli s odberaním spravodajstva ku konkurenčnému subjektu.