program podpory zdravia  
Znevýhodnených komunít na Slovensku 

1.	etapa – Program podpory zdravia znevýhodnenej rómskej komunity 
na roky 2007-2008
 
1. Úvod
Súčasný pokrok a rast ekonomiky Slovenskej republiky, tak ako aj pokrok iných krajín sveta, je nerozlučne spojený s dobrým  zdravotným stavom populácie, ktorý je predpokladom k hospodárskemu rastu a trvalo udržateľnému rozvoju. 
Dosiahnuť dobrý zdravotný stav obyvateľov Slovenskej republiky je spoločná zodpovednosť, ktorá si vyžaduje spoluprácu, synergiu a partnerstvo na všetkých úrovniach a medzi všetkými zložkami spoločnosti. 
V súčasnosti sa rozdiely medzi jednotlivými regiónmi Slovenskej republiky výrazne prehlbujú. Obyvatelia v sociálno-ekonomicky znevýhodnených oblastiach sú často frustrovaní. Vznikajú a postupne narastajú rozdiely medzi jednotlivými skupinami obyvateľov. Zväčšujú sa aj rozdiely medzi bežnou populáciou a znevýhodnenými skupinami obyvateľov. 
Znevýhodnené komunity sú skupiny obyvateľov, ktoré z rôznych objektívnych a subjektívnych príčin nemajú rovnaký prístup k vzdelaniu, zdravotnej starostlivosti, zamestnanosti  a k ďalším oblastiam spoločenského života. Medzi znevýhodnené skupiny obyvateľov zaraďujeme, napr. zdravotne postihnutých, nezamestnaných, deti a mládež, seniorov, utečencov, bezdomovcov a  rómsku komunitu žijúcu v separovaných a segregovaných osídleniach. 
Rozdiely medzi jednotlivými skupinami obyvateľov prerastajú do rôznych foriem nerovností.  V súčasnej spoločnosti môžeme pozorovať rôzne formy nerovnosti. Z pohľadu zdravotného stavu spomenieme len tie formy, ktoré priamo ovplyvňujú zdravie a to:
-	nerovnosť v zdraví (v prístupe k prevencii,  k zdravotnej starostlivosti, v súčasnom zdravotnom stave, morbidite, mortalite, atď.)
-	príjmová nerovnosť 
-	nerovnosť v spotrebe a životnom štýle (nerovnosť životných šancí)
-	nerovnosť statusová (symbolické vyjadrenie nerovnosti)
-	nerovnosť v schopnostiach a na trhu práce
-	nerovnosť vo vzdelaní a v prístupe k vzdelaniu 
-	nerovnosť v rozdelení vplyvu a moci (5)

Tieto nerovnosti sa prejavujú v každej európskej krajine, vrátane vyspelých štátov. Aj napriek rozsiahlym intervenčným opatreniam má výskyt nerovností v jednotlivých krajinách stúpajúci charakter a signifikantný vplyv na zdravie.
Jednou z priorít verejného zdravotníctva (12) je znižovať nerovnosti v zdraví. Toto úsilie je realizované predovšetkým prostredníctvom cielených stratégií podpory zdravia a zdravotnej politiky cielenej na najviac ohrozené skupiny populácie (vulnerable groups), t.j. skupiny v ktorých zdrojom nerovností môžu byť rozdiely etnické, sociálne, vekové, atď. Medzi takéto skupiny obyvateľov patria predovšetkým segregovaná rómska komunita, bezdomovci a azylanti, drogovo závislí, zdravotne postihnutí(telesne a mentálne), seniori, deti, atď. Problémy komunít drogovo závislých, zdravotne postihnutých, seniorov a detí a mládeže, prípadne ďalších komunít, sú riešené na Slovensku prostredníctvom vládou schválených národných programov.
Poradie ohrozených skupín populácie v nerovnostiach podľa ohrozenia zdravia a rizika vzniku závažných zdravotných porúch je v súčasnosti možné určiť len na základe mortality (14), demografického a sociologického vývoja, prípadne len odhadom. Chýbajú základné štatistické ukazovatele o počte a zdravotnom stave ohrozených skupín populácie. 
Preukázateľne najviac ohrozenou skupinou populácie na Slovensku je predovšetkým rómska komunita žijúca v segregovaných a separovaných osídleniach, ktorá u nás patrí medzi najviac znevýhodnenú. Hovorí sa o nej ako o najchudobnejšej z chudobných. Nízky príjem je spravidla hlavným znakom chudoby. Ale aj nízke vzdelanie,  menšia šanca zamestnať sa, zlý zdravotný stav a narušené životné prostredie ich vylučuje z minimálne akceptovaného života spoločnosti.(10) . 
Zhoršený zdravotný stav znevýhodnenej rómskej komunity, oproti majoritnej populácii, sa vo zvýšenej miere podieľa na zvýšených nákladoch spoločnosti na liečbu, pracovnú neschopnosť, hospitalizáciu a invaliditu a je jednou z objektívnych príčin marginalizácie tejto komunity. Členovia rómskej komunity, ktorí sú integrovaní do majoritnej spoločnosti sa zúčastňujú programov a projektov podpory zdravia, ktoré sú realizované úradmi verejného zdravotníctva a sú určené pre celú populáciu. 
Neustále sledovanie, účinná eliminácia nerovností a taktiež pozitívne ovplyvňovanie sociálno-ekonomických determinantov zdravia je jednou z najdôležitejších úloh verejného zdravotníctva nielen na Slovensku, ale patrí taktiež medzi prioritné úlohy Svetovej zdravotníckej organizácie a Európskeho spoločenstva.  
Preto nielen v súvislosti so zlepšením zdravotného stavu, ale aj v súvislosti s trvalo udržateľným zlepšením postavenia znevýhodnených skupín v spoločnosti je nutné, aby sa spoločnosť zamerala predovšetkým na nástroje, ktoré budú viesť k zvýšeniu individuálnej zodpovednosti za zdravie, vzdelanie, zamestnanie a sociálny status ohrozených skupín populácie.  
Navrhovaný Program podpory zdravia znevýhodnených komunít sa opiera o výsledky projektu Phare - pilotný projekt „Zlepšenie dostupnosti zdravotnej starostlivosti pre marginalizované rómske komunity na Slovensku“, ktorý realizovalo Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej Republiky v rokoch 2004 – 2006 a ďalších projektov v oblasti zdravotnej výchovy, ktoré realizovali Krajská asociácia rómskych iniciatív v Banskej Bystrici pod názvom Asistent detského lekára a Nadácia otvorenej spoločnosti pod názvom Zdravie Rómov. 
Z hľadiska 15 mesačného obdobia projekt MZ SR „Zlepšenie dostupnosti zdravotnej starostlivosti pre marginalizované rómske komunity na Slovensku“, vo všeobecnosti priniesol výrazné zlepšenie v kvalite života cieľovej skupiny a v pôsobení relevantných partnerov v projektom identifikovaných mikroregiónoch .
Výrazne, až nadštandardne sa zvýšila zaočkovanosť klientov, participácia klientov v pravidelnom kontakte s primárnou zdravotnou starostlivosťou, etablovali sa neexistujúce komunikačné kanály medzi cieľovou skupinou a lekármi, vytvorili sa viac menej štandardné vzťahy v oblastiach s vysokým napätím medzi majoritným a minoritným obyvateľstvom.
Vo vzťahu k cieľovej skupine projektu došlo k výraznému zlepšeniu kvality života v zdravotnej oblasti obyvateľov rómskych osád a komunít, ktoré momentálne z dôvodov pilotných obmedzení aplikácie a implementácie  projektu, nemajú zatiaľ charakter celoplošnej zmeny, avšak identifikované kvalitatívne zmeny oscilujú na hraniciach individuálnych a komunitných zlepšení zdravotnej oblasti cieľovej skupiny. Projekt dokázal etablovať 40 plne zaškolených a pripravených terénnych asistentov tak z radov miestnych obyvateľov ako aj z riadov samotnej cieľovej skupiny – klientov projektu. Možno kvantitatívne minimálna zmena vo vzťahu k percentu populácii rómskych komunít na východnom Slovensku, avšak ako pozitívny príklad, ktorého je v týchto komunitách taký obrovský nedostatok, terénni zdravotní asistenti slúžia ako vysoko pozitívny príklad úspešnosti pre členov a obyvateľov vlastných komunít. Výsledky projektu a zavedenie „systému laikov“ ( terénnych zdravotných asistentov ), ktorí prenesú zdravý životný štýl do svojej komunity sa osvedčil.

2. Zdravotný stav znevýhodnených komunít – súčasný stav
Na Slovensku bolo v predchádzajúcom období realizovaných niekoľko parciálnych monitorovaní zdravotného stavu, ktoré však boli realizované len vo vybraných regiónoch a lokalitách a len čiastkovo monitorovali vybrané determinanty zdravia. Úplne chýbajú informácie o bezdomovcoch a utečencoch.
Celkovo chýbajú komplexné, reprezentatívne a valídne informácie o zdravotnom stave znevýhodnených komunít na Slovensku.
Z tohto dôvodu sú v ďalšom texte prezentované len výsledky monitorovania zdravotného stavu ľudí žijúcich v rómskej komunite, ktoré vyplývajú z parciálnych monitorovaní. 
 
2.1. ZDRAVOTNÝ STAV RÓMSKEJ KOMUNITY V SLOVENSKEJ REPUBLIKE

2.1.1. Demografické a sociálne charakteristiky
V Slovenskej republike (SR) žije popri Rumunsku, Bulharsku a Maďarsku najpočetnejšia rómska komunita v Európe. Medzinárodné organizácie zamerané na menšiny uvádzajú väčšinou pre SR až príliš vysoký počet Rómov – graf č. 1 

Graf č. 1

Zdroj: ÚP KM, ÚVZ SR
Podľa tohto hypotetického odhadu by bolo Slovensko krajinou s najvyššou koncentráciou Rómov na svete. Na druhej strane údaje oficiálnych štatistík,  napr.  posledný cenzus v SR udáva nerealisticky nízky počet Rómov. 
Až pri sčítaní ľudu v roku 1991 bolo možné sa prvýkrát prihlásiť k rómskej národnosti na základe vlastného rozhodnutia. Podľa posledného sčítania obyvateľstva Slovenskej republiky  v r. 2001 sa  k rómskej národnosti prihlásilo  89 920 obyvateľov čo tvorí 1,7% populácie SR čo predstavuje nerealisticky nízky  počet tejto skupiny obyvateľstva. Súvisí to s tým, že viac ako 90% tohto etnika sa hlási k slovenskej národnosti. Odhaduje sa počet rómskej populácie v SR okolo 400 tisíc. S najväčšou pravdepodobnosťou bude v roku 2025 žiť na Slovensku približne 520 tisíc Rómov, čo predstavuje prírastok zhruba 140 tisíc osôb (37%). Podiel Rómov v populácii  SR by sa tak zvýšil zo súčasných 7,2% (v r. 2002) na  9,6% ( v r. 2025). Po roku 2015 sa predpokladá začiatok dlhodobého znižovania prírastku rómskeho obyvateľstva (tabuľka č. 1).

Tabuľka č.1: Prognóza vývoja prirodzeného prírastku, indexu starnutia a priemerného veku u rómskej populácie do roku 2025.
Rok	Stav k 31.12.	Prirodzený prírastok	Index starnutia	Priemerný vek	
2002	384 786	5837	5,05	24,43	
2003	390 725	5939	5,42	24,84	
2004	396 768	6043	5,84	25,24	
2005	402 914	6146	6,27	25,62	
2010	435 325	6699	8,27	27,34	
2015	468 853	6560	11,13	28,83	
2020	499 170	5658	15,58	30,37	
2025	524 052	4558	21,55	32,03	
Zdroj: Prognóza vývoja rómskeho obyvateľstva v SR do roku 2025. Infostat

     Priestorovú  distribúciu rómskeho obyvateľstva v SR podľa posledného sčítania obyvateľstva v roku 2001 uvádza tabuľka č. 2. Najväčšia koncentrácia obyvateľov rómskej národnosti je v prešovskom kraji za ním nasledujú košický  a banskobystrický kraj. 

Tabuľka č.2: Priestorová distribúcia rómskeho obyvateľstva
Územie	Počet obyvateľov spolu	Počet obyvateľov rómskej národnosti	Podiel obyvateľov rómskej národnosti (v%)	
Bratislavský kraj	599  015	755	0,13	
Trnavský kraj	551 003	3 163	0,57	
Trenčiansky kraj	605 582	1 574	0,26	
Nitriansky kraj	713 422	4 741	0,66	
Žilinský kraj	692 332	2 795	0,40	
Banskobystrický kraj	662 121	15 463	2,34	
Prešovský kraj*	789 968	31 653	4,01	
Košický kraj	766 012	29 803	3,89	
SR	5 379 455	89 920	1,67	
Zdroj: Sčítanie ľudu, domov a bytov v r. 2001, Základné údaje. ŠÚ SR
*Podľa Atlasu rómskych komunít na Slovensku 2004. Bratislava, SPACE, 2004, je reálny počet rómskych obyvateľov v Prešovskom kraji 127 389, čo sa značne líši od štandardných štatistických údajov a týka sa to aj ostatných krajov.
      
Hustota osídlenia Slovenska Rómami je veľmi nehomogénna – mapa č.1.  Je najvyššia na východnom Slovensku, kde Rómovia vytvorili celé osady.
Mapa č. 1

Zdroj: UVZ SR, ŠÚ SR
    
Rómska populácia má svoje špecifiká, ktorými sa značne odlišuje od majoritnej  populácie. Je to populácia s progresívnou vekovou štruktúrou t. j.  s vysokým podielom detskej populácie, nízkym podielom obyvateľstva nad 60 rokov. 
V roku 1991 podiel detí do veku 14 rokov tvoril u rómskej populácie v SR 43, 4% kým u slovenskej populácie iba 25, 5%. Zatiaľ čo podiel starých ľudí nad 60 rokov tvoril u rómskej populácie v SR 3, 6%,  kým u slovenskej populácie až 14, 5% (na základe údajov zo sčítania obyvateľstva v roku 1991).
Nehomogénnosť rómskeho etnika sa prejavuje aj v sociálno – ekonomických ukazovateľoch. Zatiaľ čo významnú časť chudobných komunít v SR tvorí segregované rómske etnikum
( rómska populácia žijúca v segregovaných osadách a lokalitách), ktorej najväčší podiel je na východnom Slovensku a na juhu stredného Slovenska, v niektorých častiach západného a stredného Slovenska obyvateľstvo rómskeho etnika nepredstavuje najchudobnejšiu časť populácie (na základe údajov z populačnej štúdie – Zdravotný stav detí a žien žijúcich v chudobných komunitách SR).

2.1.2. Rizikové faktory
V rokoch 2001 – 2002 bola pod vedením Úradu verejného zdravotníctva SR v spolupráci s organizáciou UNICEF, Nadáciou InfoRoma, regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva, miestnymi a obecnými úradmi, Národnými úradmi práce a mimovládnymi organizáciami realizovaná štúdia Zdravotný stav žien a detí žijúcich v chudobných komunitách SR. Jej cieľom bolo získať informácie o zdravotnom stave a zdravotných potrebách chudobnej populácie v SR. Základnou výberovou vzorkou bola domácnosť žijúca v sociálne znevýhodnených podmienkach. Za hlavné kritérium chudoby boli vybrané dva ukazovatele – miera nezamestnanosti  a dávky sociálnej pomoci pre ľudí v hmotnej núdzi. Na vypočítanie výberovej vzorky boli použité oficiálne údaje o počte poberateľov dávok sociálnej pomoci v 79 okresoch SR. Keďže významnú časť obyvateľov chudobných komunít na Slovensku tvorí rómske etnikum žijúce v segregovaných rómskych osadách boli konečné zistenia aplikované na túto menšinu.
Výsledky z populačnej štúdie “ Zdravotný stav detí a žien žijúcich v chudobných komunitách“ a výskumu „Výživa a životný štýl troch etnických skupín SR( ktorý realizoval Ústav preventívnej a klinickej medicíny a bývalý Štátny fakultný zdravotný ústav v rokoch 2001 - 2003 bol zameraný na slovenskú, maďarskú a rómsku etnickú skupiny)“ potvrdili, že hlavné determinujúce faktory ovplyvňujúce nižšiu kvalitu zdravotného stavu znevýhodnenej rómskej populácie sú  v súčasnosti najmä:     
•	nedostatočná úroveň zdravotného uvedomenia 
•	nízky štandard osobnej hygieny 
•	nízky štandard komunálnej hygieny – absencia zdrojov pitnej vody, kanalizácie, chýbajúci odvoz smetí, absencia sociálnych zariadení 
•	nízky štandard bývania a ekologická rizikovosť prostredia, s ktorou súvisí znečistené  a zdevastované životné prostredie (alarmujúci je stav najmä v izolovaných rómskych osadách, v ktorých často kvalita bývania nezodpovedá základným hygienickým požiadavkám: absentuje zásobovanie zdraviu neškodlivou (nezávadnou) pitnou vodou, chýba kanalizácia, odpadové jamy a smetiská, odvoz smetí, absentujú sociálne zariadenia,  pretrváva veľká preľudnenosť na malej ploche, často v jednej miestnosti) 
•	nezdravé stravovacie návyky, nevyhovujúca výživa 
•	zvyšujúca sa miera užívania alkoholu a tabakových výrobkov 
•	rozrastajúca sa závislosť na drogách a tým zvýšené riziko infekcie vírusom HIV a hepatitídy B a C.   
Všetky tieto faktory sa odzrkadľujú aj v krátkej dĺžke života obyvateľov segregovanej rómskej populácie -  vysokej novorodeneckej a dojčenskej úmrtnosti, nízkom priemernom veku zomrelých  v porovnaní s majoritnou skupinou, vysokou frekvenciou ochorení, chronickými chorobami, trvalým znížením fyzickej a mentálnej výkonnosti.

Výsledky z populačnej štúdie Zdravotný stav detí a žien žijúcich v chudobných komunitách SR ukázali, že:
-	najväčšia časť segregovaných rómskych komunít žije v osadách – 36,8% za nimi nasleduje vidiek – 33, 6% a mesto 26, 9%. Čo sa týka typu obydlia, 13% domácností žije v chatrčiach, unimobunkách a podobných nevyhovujúcich obydliach. Na jednu chatrč  a unimobunku pripadá 6 obyvateľov. Na jednu miestnosť pripadajú v priemere 3 ľudia a v chatrčiach až 5 ľudí, kým v celoslovenskom meradle na jedného obyvateľa pripadá jedna miestnosť. Najviac domácností chudobných komunít je 5 členných  a viac ako 50% domácností je 6 a viacčlenných. V segregovaných rómskych komunitách sú domácnosti s 4 – 8 deťmi.
-	vodovod je u obyvateľov osád zdrojom pitnej vody v 55% prípadoch, potom nasleduje studňa v 27, 4% prípadov a atypické zdroje sa vyskytli v 5, 1% prípadov. 52% domácností vodu pred použitím neprevára. Toalety typu latríny a suché záchody dosiahlo u obyvateľov unimobuniek a chatŕč 86% prípadov, v osadách 78% prípadov.
-	na pranie používajú v 42% prípadov vaňu, sud či potok, kuchynský riad sa v 52% prípadov umýva v dreze v osadách prevláda umývanie riadu vo vedre, kadi, sude.
-	fajčí 60% žien v reprodukčnom veku a muži zo 70% domácností, alkohol pijú viackrát do týždňa muži zo 17, 4% domácností a 1, 5% žien, 0, 6% žien priznalo časté pitie alkoholu v tehotenstve, konzumácia drog neprekročila u žien 1, 3% u mužov 2, 2% - často zneužívanou drogou je cenovo dostupný toluén. Údaje o užívaní alkoholu a drog sú silne ovplyvnené disimuláciou   a evidentne falošne nižšie ako v skutočnosti.
-	68% obyvateľov segregovaných rómskych komunít uviedlo základné vzdelanie, 12% uviedlo ukončené SOU a 6, 5% osobitné. Na otázku – Vie čítať muž/žena označilo 81% mužov  a 82% žien, že ťažko
-	67% žien zo segregovaných rómskych komunít nepoužíva žiadny spôsob plánovania rodičovstva, z ostatných 33% žien má väčšia časť zavedené vnútromaternicové teliesko a časť užíva hormonálnu antikoncepciu
-	vedomosti týkajúce sa zdravia a jeho ochrany sú u obyvateľov segregovaných rómskych komunít na nízkej úrovni: o AIDS nepočulo 22% žien a aj časť tých čo o AIDS počuli nevedeli, v čom spočíva nebezpečenstvo tohto ochorenia o  spôsobe prenosu nevedelo 38% žien
-	v sledovanej populácii prevláda nepravidelná, nesprávne zložená, vysokokalorická výživa.

Hlavné determinujúce faktory (7):
•	nižšia vzdelanostná úroveň, z ktorej môže prameniť nedostatočná úroveň zdravotného a sociálneho uvedomenia, 
•	nízky štandard osobnej hygieny, 
•	nízky štandard komunálnej hygieny, 
•	nízky štandard bývania a ekologická rizikovosť prostredia, s ktorou súvisí znečistené a zdevastované životné prostredie, 
•	nezdravé stravovacie návyky, nevyhovujúca výživa, 
•	zvyšujúca sa miera užívania alkoholu a tabakových výrobkov aj počas gravidity, 
•	rozrastajúca sa závislosť  na drogách, a tým zvýšené riziko infekcie vírusom HIV a hepatitídy B a C. 

2.1.3. Zaočkovanosť, incidencia a prevalencia infekčných ochorení  
	
Zaočkovanosť detskej populácie u všetkých druhov pravidelného povinného očkovania detí je vysoká, vďaka čomu nedochádza k cirkulácii pôvodcov nákaz preventabilných očkovaním a ich výskyt je nízky. Podľa výsledkov kontroly očkovania vykonanej k 31. 8. 2006 sa celková zaočkovanosť detskej populácie pohybovala v rozmedzí 98 – 99 %. V žiadnom kraji, teda ani v krajoch s vyšším podielom rómskeho obyvateľstva, neklesla celková zaočkovanosť pod 95 %. 
Na okresnej úrovni hranicu 95 % zaočkovanosti nedosiahlo 14 okresov, najväčší podiel tvorili okresy Prešovského kraja (6) a na úrovni pediatrických obvodov hranicu 90 % zaočkovanosti nedosiahlo 90 obvodov (7,0 %) z celkového počtu 1282 pediatrických obvodov. Najvyšší podiel takýchto obvodov tvorili pediatrické obvody z Banskobystrického, Prešovského a Košického kraja. Príčinou nižšej ako 90 % zaočkovanosti boli  podobne ako v uplynulom období pretrvávajúce problémy s očkovaním rómskych detí pre ich častú migráciu a nedostavenie sa na očkovanie pre nedisciplinovanosť rómskych rodičov. 	
V Slovenskej republike sa dlhodobo dosahuje úroveň zaočkovanosti detskej populácie  odporúčaná Svetovou zdravotníckou organizáciou. Pokles dosiahnutej vysokej úrovne zaočkovanosti detskej populácie na úrovni pediatrických obvodov by mal závažný dopad na zdravotný stav populácie Slovenska. Nastal by vzostup chorobnosti a úmrtnosti na infekčné ochorenia ovplyvniteľné očkovaním. Mohli by vzniknúť epidémie a znovu by sa mohli  objaviť také ochorenia, ktorých výskyt vďaka očkovaniu je nízky prípadne nulový. 
Ako príklad môžeme uviesť epidémiu osýpok z rokov 1997 a 1998, ktorá vznikla po období viacerých rokoch nízkeho, resp. nulového výskytu osýpok. Epidémia vznikla výlučne v Košickom a Prešovskom kraji, kde mali rozhodujúci vplyv na šírení nákazy neočkované rómske deti. Z celkového počtu 1 149 prípadov ochorelo 1003 Rómov, čo predstavovalo 87,3 % z celkového počtu chorých. Z celkového počtu chorých Rómov bolo 748 neočkovaných, čo predstavovalo 74,6 %. 
V nasledujúcej tabuľke (Tab. č. 1) je uvedený prehľad počtu vybraných prenosných ochorení ovplyvniteľných očkovaním u rómskeho etnika a percento z celkového počtu hlásených ochorení v populácii Slovenskej republiky.  

Vybrané prenosné ochorenia  ovplyvniteľné očkovaním  u obyvateľov rómskeho etnika v rokoch 2004 – 2006 
										       Tab. č. 1
Ochorenie	2004	2005	2006	
	Počet ochorení u Rómov	%  z počtu hlásených ochorení	Počet ochorení u Rómov	%  z počtu hlásených ochorení	Počet ochorení u Rómov	%  z počtu hlásených ochorení	
TBC	54	13,4	87	16,5	62	19,1	
Záškrt	-	-	-	-	-	-	
Tetanus	-	-	-	-	-	-	
Čierny kašeľ	2	4,8	7	38,9	1	5,9	
Osýpky	-	-	-	-	-	-	
Ružienka 	-	-	-	-	-	-	
Mumps	-	-	-	-	3	23,1	
Hib	-	-	-	-	-	-	
VHB	17	15,0	15	12,1	15	13,4	
Detská obrna	-	-	-	-	-	-	
Zdroj: ÚVZ SR

	Vzhľadom na súčasný intenzívny pohyb obyvateľstva vo svete nie je vylúčené zavlečenie akejkoľvek infekčnej choroby do ktorejkoľvek krajiny vrátane Slovenska. Preto je aj naďalej nevyhnutné udržať doterajšiu vysokú zaočkovanosť detskej populácie, zvyšovať zaočkovanosť dospelých a venovať osobitnú pozornosť očkovaniu ťažko dosiahnuteľných skupín populácie (deti slabších sociálnych skupín, najmä rómskeho etnika a detí v azylových zariadeniach).
           Najčastejšími ochoreniami u obyvateľov žijúcich v rómskych osadách (najmä detí) sú ochorenia infekčnej etiológie, na ktorých vznik a šírenie majú rozhodujúci vplyv nízke hygienické a slabé sociálno-ekonomické podmienky a nesprávny spôsob života rómskej menšiny.
 Napríklad z celkového počtu 326 prípadov tuberkulózy v roku 2006, bolo hlásených 62 u  rómskeho obyvateľstva, čo predstavuje 19,1% z počtu hlásených ochorení.   
Najvyšší podiel ochorení na bacilárnu dyzentériu (66 % - 68 %) za posledné 3 roky, sa vyskytol  práve v rómskej populácii. Podobná situácia bola zaznamenaná aj u ochorení na vírusovú hepatitídu typu A (53 % - 59 %). Napríklad v roku 2005 chorobnosť rómskeho etnika pravdepodobne vysoko prevyšovala chorobnosť majoritného obyvateľstva, odhadovala sa na 61,0 / 100 000 obyvateľov, kým celková chorobnosť populácie SR bola 9,8 / 100 000 obyv.  
Vysoký podiel ochorení u Rómov býva zaznamenaný každoročne u invazívnych meningokokových nákaz, v roku 2006  to predstavovalo až 71% z celkovej populácie.
Výskyt prípadov svrabu zaznamenaný za posledné tri roky u Rómov bol na úrovni približne 30 % z celkového počtu ochorení hlásených v SR, čo predstavuje relatívne vysoký podiel.   
Prehľad výskytu vybraných ochorení u obyvateľov rómskeho etnika je uvedený v tabuľke č. 2.
Vybrané prenosné ochorenia u obyvateľov rómskeho etnika v rokoch 2004 – 2006
Podiel na celkovom výskyte v SR
											   Tab. č. 2 

Zdroj: ÚVZ SR

2.1.4. Životný štýl
Životný štýl možno charakterizovať ako správanie sa človeka, ktorého základom je vzájomné spolupôsobenie životných podmienok, sociálno-ekonomických faktorov a osobnostných vlastností. Životný štýl je základným determinantom zdravia a ovplyvňuje zdravotný stav až 50 – 60 %. 
Medzi ďalšie determinanty patrí: 10% úroveň zdravotníctva (odborná úroveň, komplexnosť zabezpečenia, dostupnosť, liečebná starostlivosť), 20% genetické faktory (vrodené ochorenia, vrodená dispozícia),  20% životné a pracovné podmienky– ( kvalita vzduchu, bezpečnosť potravín, kvalita vody, kvalita bývania, kvalita dopravy, ionizačné žiarenie, globálne zmeny klímy a životného prostredia ale aj ekonomický rozvoj, sociálna politika, zamestnanosť vzdelanosť, chudoba)

Výskum výživy a životného štýlu troch etnických skupín potvrdil, že typický životný štýl rómskej populácie môžeme označiť ako nezdravý. Je charakterizovaný:
•	zlými stravovacími návykmi (graf č. 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 8, 10) 
•	konzumáciou alkoholu (tabuľka č. 3) 
•	vysokým výskytom  fajčenia často už vo veľmi mladom veku (graf č. 11) 
•	vyššou hmotnosťou (vyššie BMI) 
•	nižšou fyzickou aktivitou (tabuľka č. 4) 

Existujú dostupné informácie o tom, že na vysokom pomere predčasnej mortality u rómskej populácie sa podieľajú kardiovaskulárne ochorenia  a to viac ako 2, 5 – krát častejšie v porovnaní s majoritnou populáciou. Významnú úlohu vo vysokom výskyte kardiovaskulárnych ochorení rómskej populácie má hlavne: častá konzumácia živočíšnych tukov, mäsa, sladkostí a sladených nápojov a nízka konzumácia ovocia a zeleniny, preferencia bieleho chleba pred tmavým, obezita  a vysoká miera fajčenia – často už od veľmi mladého veku, nedostatok fyzickej aktivity  a veľmi vysoká konzumácia alkoholu. Organizmus u rómskej populácie je následkom tejto nesprávnej životosprávy málo zásobený ochrannými faktormi - menovite vitamínom C, beta karoténom a vitamínom B6. Vysoká kardiovaskulárna mortalita súvisí aj s vysokou prevalenciou diabetu a vysokou incidenciou chronických infekcií. 
Výsledky prieskumu realizovaného odborníkmi Ústavu preventívnej a klinickej medicíny –  ÚVZ SR ukázali:

Graf č. 2 
             
Graf č. 3                
      
Vysoká denná/obdeň spotreba údenín

u Rómov

0

5

10

15

20

25

30

35

40

45

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

*

Graf č. 4            

Vysoká denná/obdeň spotreba bravčovej masti

u Rómov

0

2

4

6

8

10

12

14

16

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

*

Graf č. 5 
                     
Vysoká denná/obdeň spotreba hydiny

u Rómov

0

5

10

15

20

25

30

35

40

45

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

*

Graf č. 6
                      
Vysoká denná/obdeň spotreba margarínov

u Rómov

0

5

10

15

20

25

30

35

40

45

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

Graf č. 7

Nízka denná/obdeň spotreba ovocia

u Rómov

0

10

20

30

40

50

60

70

Muži

Ženy

%

Majorita  

 Rómovia

*

*

Graf . 8   
           
Vysoká denná/obdeň spotreba bieleho chleba

u Rómov

0

10

20

30

40

50

60

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

*

Graf č. 9                    
	
Vysoká denná/obdeň spotreba sladených nápojov

u Rómov

0

10

20

30

40

50

60

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

*

Graf10                                                  
Vysoká denná/obdeň spotreba sladkostí

u Rómov

0

10

20

30

40

50

Muži

Ženy

%

Majorita

Rómovia

*

*

     Zdroj: UVZ SR, ÚPKM  

 Graf č. 11
           
 Zdroj: ÚVZ SR, Ú PKM

Tab. č. 3  Zvýšená spotreba alkoholických nápojov  
	Pivo
% kladných odpovedí	Destiláty
% kladných odpovedí	
Národnosť	1-2 x týždenne	Denne	1-2 x týždenne	Denne	
Majorita	25,7	13,8	15,1	3,9	
Rómovia	24,5	26,4	23,6	12,3	
Zdroj: UPKM, UVZ SR

Zvýšená spotreba alkoholických nápojov u Rómov
Tab. č. 4   Nízka fyzická aktivita
	práca na záhrade
% kladných odpovedí	šport aktívne
% kladných odpovedí	
Národnosť	denne	Nikdy	denne	nikdy	
Majorita	23	21	8	51	
Rómovia	20	45	4	80	
Zdroj: UPKM, UVZ SR

Nízka fyzická aktivita u Rómov  
                 
Zistila sa tiež signifikantne zvýšená hodnota BMI (body mass index ako ukazovateľ obezity)) u rómskej populácie. Obezita sa vyskytovala u 36% rómskej populácie a u 22% majoritnej populácie a výskyt ťažkej obezity sa zistil u 14% rómskej populácie, t.j. u viac ako dvojnásobku majority (6%).

Rizikové faktory životného prostredia
- na zabezpečenie pitnej vody ( v roku 2002 42,5% obyvateľov, t.j. 49 014 obyvateľov používalo vodu z neupravovaných zdrojov)
- nevybudovaná kanalizácia, resp. žumpy na odvedenie odpadových vôd (77%, t.j.89 012 obyvateľov nemá riešené odkanalizovanie)
- hromadenie tuhého komunálneho odpadu podliehajúceho rýchlemu rozkladu
- preľudnenosť obydlí a ich zlý stavebno-technický stav
- nevyhovujúce prístupové komunikácie k osadám (11)

2.1.5. Dĺžka života
U rómskej populácie je oveľa nižší vek dožitia v porovnaní s majoritou. Vek dožitia rómskej populácie je v priemere o 15 rokov kratší ako u ostatnej populácie –  priemerný vek dožitia je 55 rokov u rómskych mužov a 59 rokov u rómskych žien. Zatiaľ čo u majoritného obyvateľstva je v priemere o 15 rokov dlhší. Vek dožitia je u mužskej populácie SR 70 rokov a v EÚ 75, 5 rokov, u žien v SR 78 rokov a v EÚ 82 rokov. (Uvádza sa to v aktualizovanom pláne pre životné prostredie a zdravie obyvateľov SR, ktorý bol schválený začiatkom roku 2006.) Nízke dožitie u rómskej komunity súvisí so spôsobom života a so životnými podmienkami, v ktorých žijú.

2.1.6. Trendy v zdravotnom stave rómskej komunity
•	Na základe možných získaných zdrojov a v nich uvedených dát možno skonštatovať, že zdravotný stav väčšiny občanov rómskej národnosti je horší ako nerómskej populácie žijúcej na Slovensku. Dokonca všetky dostupné údaje vypovedajú o zhoršovaní a zlom zdravotnom stave najmä v stále sa rozširujúcich izolovaných rómskych osadách, v ktorých pretrváva alarmujúca zdravotná situácia. 
•	Katastrofálne životné podmienky, nízke zdravotné uvedomenie  a nízka zaočkovanosť naznačujú, že trend zvýšeného rizika výskytu infekčných ochorení u obyvateľov rómskeho etnika bude pokračovať. 
•	Zvlášť je vysoké riziko výskytu ochorení, ktoré súvisia s nízkym hygienickým štandardom, a  ktoré sa vyskytujú v epidémiách. 
•	Taktiež chronické ochorenia ako srdcovocievne ochorenia a cukrovka sa stávajú u dospelej rómskej populácie čoraz väčšou hrozbou. 

3.  Zhrnutie  platných dokumentov prijatých vládou SR 
V súvislosti so snahou o zlepšenie zdravia rómskej populácie bolo prijatých vládou SR niekoľko kľúčových dokumentov, z ktorých vyberáme:
3.1. Základné tézy koncepcie politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít (7) Vybrané ciele v súvislosti s prevenciou a podporou zdravia, v súlade s uznesením vlády č. 278/2003 „Na dosiahnutie de facto prístupu k zdravotnej starostlivosti a k zdraviu Rómov  je potrebné v pôsobnosti MZ SR prijať dočasné vyrovnávacie opatrenia strednodobého (2003 – 2006) a dlhodobého (do 2010) charakteru: 
•	realizovať prieskum zdravotného stavu obyvateľov rómskych osád. Prieskum by mal prebiehať v spolupráci s miestnymi lekármi a obyvateľmi komunít, ktorí majú dôveru svojich spoluobčanov. Prieskumu by mal predchádzať pilotný projekt v 5 oblastiach,                          s cieľom získať dôveru obyvateľov, 
•	zlepšiť koordináciu programov v oblasti zdravia a poskytovania zdravotnej starostlivosti Rómom vyčlenením osoby alebo inštitúcie, ktorá by zodpovedala za všetky projekty týkajúce sa zdravia Rómov, 
•	v roku 2004 zahrnúť financovanie Programu ozdravenia životného prostredia, zlepšenie hygienických podmienok a prevencie infekčných ochorení u obyvateľov rómskych osád, ktorý bol schválený uznesením vlády SR č. 550 zo 17. mája 2002 do štátneho rozpočtu. Počas nasledujúcich piatich rokov je potrebné zvýšiť percento vakcinácie obyvateľov rómskych osád zo 70 na 95 %, 
•	vypracovať program zlepšenia činnosti terénnych zamestnancov štátnych zdravotných ústavov zahŕňajúcich aj rozšírené siete zdravotnej asistencie pre rómske osady, 
•	podporovať a rozšíriť sieť zdravotných asistentov, ktorí by poskytovali zdravotnú starostlivosť najmä pre deti a matky, aj terénnou prácou v rómskych osadách, 
•	rozšíriť programy zamerané na predchádzanie všetkým formám diskriminácie, rasizmu a intolerancie v zdravotníctve,“ 

3.2. Národný akčný plán Slovenskej republiky k Dekáde začleňovania rómskej 
populácie 2005-2015 (6), časť zdravie 
V súlade s uznesením vlády SR č.28/2005:
- „analýza zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia rómskych komunít, 
-  zlepšenie prístupu Rómov k zdravotnej starostlivosti a tým súvisiace zvýšenie 
 informovanosti o poskytovaní zdravotnej starostlivosti, 
•	zlepšenie reprodukčného zdravia, 
•	zvýšenie preočkovanosti rómskej populácie“, 

3.3. Miléniové rozvojové ciele SR
V súlade s Miléniovými rozvojovými cieľmi – Návrh cieľa č. 3 (10)
- „zlepšiť informovanosť o chudobe Rómov,
- prepojiť aktivity zamerané na Rómov,
- zapojiť Rómov do riešenia chudoby,
- motivovať Rómov v snahe vyhnúť sa chudobe,
- uplatňovať špecifické opatrenia ( pracovnici podpory zdravia pre znevýhodnené komunity),
- presadzovať integrované riešenia,“

3.4. Náplň činnosti Úradu verejného zdravotníctva SR
Úlohy vyplývajúce z náplne činnosti ÚVZ SR:
•	monitorovanie vzťahov determinantov zdravia  a verejného zdravia, 
•	identifikácia zdravotných rizík a návrh riešení, 
•	prevencia ochorení a iných porúch zdravia, dohľad nad jej vykonávaním, 
•	vykonávanie hodnotenia dopadov na verejné zdravie , 
•	výchova spoločnosti ku zdraviu, 
•	príprava a realizácia preventívnych programov podpory zdravia na národnej a regionálnej úrovni, 
•	metodická príprava a usmerňovanie edukačných aktivít. 

Plnenie cieľov musí byť vykonávané na národnej a regionálnej úrovni a v spolupráci s príslušnými organizáciami, podieľajúcimi sa na riešení problémov rómskej komunity.

4. Popis programu podpory zdravia pre znevýhodnené komunity

4.1. Cieľ Programu podpory zdravia znevýhodnených komunít (ďalej len „Program)
Cieľom Programu je dosiahnuť v dlhodobom horizonte – do roku  2015:    
-	podporu rovnosti a spravodlivosti v zdraví,
-	zlepšenie zdravotného stavu a životného štýlu, 
-	zvýšenie individuálnej zodpovednosti za vlastné zdravie.

     Kľúčovým konečným cieľom Programu je  zlepšenie zdravotného stavu a životného štýlu znevýhodnených komunít v Slovenskej republike. Splnenie tejto úlohy spadá do oblasti verejného zdravotníctva a v zmysle zákona č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov, patrí do kompetencie Úradu verejného zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len ÚVZ SR) a príslušných regionálnych úradov verejného zdravotníctva (ďalej len RÚVZ).

4.2. Cieľová skupina
Cieľovou skupinou Programu sú ľudia žijúci v segregovaných a separovaných rómskych osídleniach. 
V budúcnosti sa plánuje Program rozšíriť aj pre ďalšie skupiny populácie, a to  pre bezdomovcov a azylantov. 

4.3. Etapy riešenia
V prvej etape, od roku 2007-2008 bude Program zameraný na znevýhodnenú rómsku komunitu, na ľudí žijúcich v segregovaných a separovaných rómskych osídleniach (Program podpory zdravia znevýhodnenej rómskej komunity). 
V roku 2008 bude program hodnotený a na základe výstupov bude pripravené jeho ďalšie pokračovanie, prípadne modifikovanie a rozšírenie aj pre ďalšie znevýhodnené komunity. 
V rokoch 2008 bude hodnotená nielen efektívnosť a účinnosť vytvoreného systém, ale  počas uvedeného obdobie bude vykonané aj monitorovanie zdravotného stavu reprezentatívneho súboru rómskej populácie (v časti 2. tohto Programu sú uvedené len parciálne výsledky, ktoré nereprezentujú komplexne zdravotný stav uvedenej populácie). 
Druhá etapa programu bude navrhnutá na roky  2009-2015.

Súčasťou každej etapy bude: 
-	monitorovanie a analýza vzťahov determinantov zdravia  a verejného zdravia 
-	príprava a realizácia programov podpory zdravia
-	evaluácia a hodnotenie 
     Na základe monitorovania sa identifikujú jednotlivé zdravotné riziká a vytvorí sa systém pravidelného monitorovania zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia a správania sa znevýhodnených komunít. 

Monitorovací systém bude rozdelený do piatich skupín indikátorov:
•	sociálno-ekonomické  indikátory,
•	indikátory mortality a morbidity a iné vybrané demografické ukazovatele, ktoré   
            poliehajú rutinnej štatistike,
•	indikátory zdravotnej starostlivosti, ktoré v súčasnosti sledujú zdravotné poisťovne, a 
            indikátory úrovne zdravia,
•	indikátory zdravotného uvedomenia a správania, ktoré  v súčasnosti sleduje ÚVZ SR.  
	Tieto indikátory zodpovedajú pripravovanej smernici Eurostatu,
•	indikátory  kvality, efektivity a účinnosti preventívnych programov.
Výsledky a analýzy sledovania zdravotného stavu budú slúžiť na prípravu a realizáciu preventívnych programov podpory zdravia na národnej, regionálnej úrovni, prípadne lokálnej úrovni a na vyhodnotenie dopadov opatrení na verejné zdravie. 
Priebežné hodnotenie efektívnosti a účinnosti programu sa bude vykonávať v dvojročných intervaloch. 

Realizácia tohto programu bude vykonávaná v spolupráci s príslušnými organizáciami, podieľajúcimi sa na riešení problémov znevýhodnených komunít: MZ SR, Úradom splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity a regionálnymi kanceláriami, regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva, Slovenskou zdravotníckou univerzitou  a mimovládnymi organizáciami zameranými na pomoc rómskym komunitám.

5. 1. etapa - Program podpory zdravia znevýhodnenej rómskej komunity na roky 2007-2008

5.1. Cieľová skupina 
 Segregované a separované osídlenia - cieľovou skupinou sú predovšetkým obyvatelia žijúci v sídelnej jednotke typu osady, resp. sociálne vylúčené a geograficky segregované a separované rómske komunity, ktoré sú často bez vyriešených základných majetkovoprávnych vzťahov, bez infraštruktúry, s nevyhovujúcimi hygienickými a sociálnymi podmienkami, s nízkou vzdelanostnou a kultúrnou úrovňou a zlým zdravotným stavom. 
Cieľom je zlepšenie zdravotného stavu a zvýšenie zodpovednosti za vlastné zdravie segregovanej rómskej komunity, resp. otvorenie a sprístupnenie komunity ďalším preventívnym programom podpory zdravia.

5.2. Systém realizácie uvedenej časti Programu
Systém výberu RÚVZ, ktoré sa zúčastnia Programu,   bude realizovaný podľa nasledovných kritérií:
-	oblasti s najväčšou nezamestnanosťou (podľa Štatistického úradu SR – ďalej len ŠÚ SR, 2005), 
-	oblasti s najnižším sociálno – ekonomickým hodnotením regiónu (13), 
-	oblasti s najvyšším  počtom  rómskych obyvateľov, 
-	oblasti s najnižšou vzdelanostnou úrovňou,
-	najnižšou strednou dĺžkou života, 
-	vysokou mortalitou v produktívnom veku.

Podľa uvedených kritérií sa program bude realizovať v roku 2007-2008 v nasledovných  RÚVZ:

*1. Košice ( KE ) – 3 Komunitní pracovníci
*2. Prešov ( PO ) - 3 Komunitní pracovníci
*3. Poprad ( PP ) – 3 Komunitní pracovníci
*4. Rimavská Sobota ( RS ) – 3 Komunitní pracovníci
*5. Rožňava ( RV ) – 3 Komunitní pracovníci
*6. Spišská Nová Nes ( SNV ) – 3 Komunitní pracovníci
7. Bardejov ( BJ ) – 3 Komunitní pracovníci
8. Banská Bystrica ( BB ) – 3 Komunitní pracovníci
9. Stará Ľubovňa ( SL ) – 3 Komunitní pracovníci
10. Michalovce ( MI ) – 3 Komunitní pracovníci
V každom RUVZ budú zmluvne pôsobiť 3 Komunitní pracovníci zdravotnej výchovy: 1 koordinátor a 2 asistenti 
* V uvedených RUVZ od 15.3.2007 formou dohody o vykonaní práce vykonávajú činnosť prví 18 Komunitní pracovníci. Od 1. júna 2007 by mal byť program zabezpečený vo všetkých 10 RUVZ a činnosť bude vykonávať 30 Komunitných pracovníkov. 

Uvedený návrh počtu Komunitných pracovníkov pokrýva približne len 10% z celkového predpokladaného počtu, ktorý by mal systém obsahovať. V hodnotení programu v roku 2008 bude na základe výsledkov navrhnutá optimalizácia systému a 2. etapa Programu s celoplošným pokrytím v závislosti od  kritérií pre výber RUVZ.  

5.3. Harmonogram aktivít Programu podpory zdravia znevýhodnených komunít na 

Čas	Aktivita	Zodpovednosť	Financie	
2007
marec-december	- Výber 18 komunitných pracovníkov 
- Zaškolenie (ekonomické, odborné)
- Monitorovanie zdravotného stavu v príslušnom regióne
- príprava programov podpory zdravia
- komunitná práca v teréne 	ÚVZSR a 6 RÚVZ: Košice, Poprad, Prešov, Rimavská Sobota, Rožňava, Spišská Nová Ves	5, 820 000,-Sk
	
2007
jún - december 	- Výber ďalších 12 komunitných pracovníkov
- Zaškolenie
- Monitorovanie zdravotného stavu v príslušnom regióne
- príprava programov podpory zdravia
- Komunitná práca v teréne 	Doplnenie o 4 RÚVZ: Bardejov, Banská Bystrica, Stará Ľubovňa, Michalovce	3, 920 880,-Sk	
2008	- Činnosť 30 komunitných pracovníkov v teréne  
- Monitorovanie zdravotného stavu v príslušnom regióne
- príprava a realizácia  programov podpory zdravia
- komunitná práca v teréne 	ÚVZ SR a RÚVZ: Košice, Poprad, Prešov, Rimavská Sobota, Rožňava, Spišská Nová Ves, Bardejov, Banská Bystrica, Stará Ľubovňa, Michalovce	9 740 880,-Sk	

5.4. Odborné zameranie

5.4.1.  Prieskum zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia, vrátane identifikácie  
rizík,  návrhu opatrení 
Výsledky monitorovania zdravotného stavu znevýhodnených rómskych komunít nie sú reprezentatívne  a možno povedať, že až úplne absentujú. Prvou úlohou pracovníkov podpory zdravia pre znevýhodnené komunity bude prieskum zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia. Na základe výsledkov sa zistí miera ohrozenia zdravia a identifikujú sa najvýraznejšie zdravotné problémy a špecifiká. 
Na základe týchto zistení sa odvíja možnosť pracovníka podpory zdravia pre znevýhodnené komunity požiadať o asistenta a taktiež iniciovať prípravu konkrétneho preventívneho programu podpory zdravia cieľovej skupiny. 
Monitoring sa bude realizovať pod dohľadom príslušného RÚVZ prostredníctvom  Dotazníka životného štýlu a zdravotného stavu. 

5.4.2. Programy podpory zdravia pre znevýhodnené komunity
Paralelne, už pri prieskume zdravotného stavu a zdravotného uvedomenia budú realizované Programy podpory zdravia. Ich návrh a realizácia je založená na vedecky overených metódach podpory zdravia. Programy sú priebežne sledované a vyhodnocuje sa ich účinnosť a efektívnosť. Môžu byť realizované na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. Taktiež môžu byť v moduloch realizované pre skupiny obcí s rovnakými špecifikami.

6.  SYSTÉM REALIZÁCIE  

6.1. Systém Komunitných pracovníkov v oblasti zdravotnej výchovy 
Program bude realizovaný prostredníctvom „Komunitných pracovníkov v oblasti zdravotnej výchovy“ (ďalej len „Komunitní pracovníci“). Komunitní pracovníci budú riadení príslušným regionálnym úradom verejného zdravotníctva. Ich úlohou je sprostredkovávať komunikáciu, zvyšovať informovanosť  a šíriť zdravotnú výchovu medzi RÚVZ, všeobecným lekárom,  pediatrom, lekárom špecialistom – gynekológom a komunitou. 

Komunitní pracovníci budú rozdelení do dvoch skupín:
–	Komunitný pracovník - koordinátor (ďalej len „Koordinátor“)
–	Komunitný pracovník – asistent koordinátora (ďalej len „Asistent koordinátora“)

Systém výberu RÚVZ, ktoré sa zúčastnia Programu,   bude realizovaný podľa nasledovných kritérií:
-	 oblasti s najväčšou nezamestnanosťou (podľa ŠÚ SR), 
-	oblasti s najnižším sociálno – ekonomickým hodnotením regiónu (13), 
-	oblasti s najvyšším  počtom  znevýhodnenej populácie, 
-	oblasti s najnižšou vzdelanostnou úrovňou,
-	najnižšou strednou dĺžkou života, 
-	vysokou mortalitou v produktívnom veku.
Koordinátor na základe špecifických potrieb regiónu, v súčinnosti so starostom obce a vybraným lekárom, môže požiadať o Asistenta koordinátora. Asistenti koordinátora môžu byť aj členovia znevýhodnenej komunity, prípadne obyvatelia príslušnej obce, ktorí už pracovali v podobnom projekte zameranom na zdravotnú problematiku. Vzťah medzi RÚVZ a Asistentom koordinátora bude zmluvne zabezpečený formou príkaznej zmluvy uzatvorenej v zmysle Občianskeho zákonníka. 
Metodické usmerňovanie, priebežné vzdelávanie Koordinátorov a Asistentov koordinátora, prípravu programov na národnej úrovni, ako aj prípravu stratégie a celkovú supervíziu zabezpečuje ÚVZ SR.

6.2. Náplň práce Koordinátora a Asistenta koordinátora
Činnosti, ktoré vykonáva Koordinátor a Asistent koordinátora sú zamerané na podporu a rozvoj zdravia, zdravotnú výchovu a osvetu. Nevykonávajú zdravotnú starostlivosť ani činnosti a služby súvisiace s poskytovaním zdravotnej starostlivosti.
 
6.2.1. Činnosti vykonávané Koordinátorom:
-     podieľať sa na príprave a zabezpečovaní realizácie programov podpory zdravia v 
       komunite,
-     zabezpečovať dohľad, náplň a kontrolu výkonu práce a plnenie pridelených úloh 
       Asistentom koordinátora,   
-	organizačne zabezpečiť výkon poradenského centra zdravia príslušného RÚVZ v komunite, 
-	zabezpečovať komunikáciu medzi komunitou a všeobecným lekárom, pediatrom, lekárom špecialistom – gynekológom prostredníctvom Asistentov koordinátorov,
-	zabezpečovať informovanosť komunity o prevencii, poskytovaní zdravotnej starostlivosti, zdravotného poistenia a o právach pacienta,
-	zabezpečovať pravidelné sledovanie zdravotného stavu komunity,
-	priebežne zabezpečovať spätnú väzbu pre hodnotenie kvality, efektivity a účinnosti,
-	vyhodnocovať programy  a indikátory na svojej úrovni,
-	spolupracovať pri výmene informácií a skúseností s terénnymi sociálnymi pracovníkmi, s rómskymi asistentmi učiteľa pracujúcimi v regi ónoch, ako aj s regionálnymi kanceláriami Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity a tiež mimovládnymi organizáciami zameranými na pomoc rómskym marginalizovaným komunitám
-	zber dát sa bude uskutočňovať pod dohľadom príslušného RÚVZ, v súvislosti s realizáciou monitorovania zdravotného stavu prostredníctvom  Dotazníka zdravý životný štýl. 

6.2.2. Činnosti vykonávané Asistentom koordinátora:  
-	zabezpečovať šírenie zdravotnej osvety  v komunite 
-	zabezpečovať komunikáciu medzi komunitou a všeobecným lekárom, pediatrom, lekárom špecialistom - gynekológom  
-	podporovať prístup komunity k zdravotnej starostlivosti – zabezpečovať  informácie o prevencii, poskytovaní zdravotnej starostlivosti a zdravotného poistenia a o právach pacienta,
-	podieľať sa na aplikovaní programov podpory zdravia do komunity podľa inštrukcií koordinátora,
-	podporovať zvyšovanie zodpovednosti členov komunity za vlastné zdravie,
-	spolupracovať s Koordinátorom pri identifikovaní rizikových faktorov a potrieb súvisiacich so zdravím znevýhodnenej komunity,
-	spolupracovať pri výmene informácií a skúseností s terénnymi sociálnymi pracovníkmi, s rómskymi asistentmi učiteľa pracujúcimi v regiónoch, ako aj s regionálnymi kanceláriami Úradu splnomocnenkyne vlády SR pre rómske komunity a tiež mimovládnymi organizáciami zameranými na pomoc rómskym marginalizovaným komunitám
-	zber dát (v súvislosti s realizáciou monitorovania zdravotného stavu prostredníctvom Testu zdravé srdce a Dotazníka zdravý životný štýl)

6.3. Kvalifikačné požiadavky
6.3.1. Komunitný pracovník - Koordinátor  
Kvalifikačné požiadavky: 	-  úplné stredné zdravotnícke vzdelanie 
				alebo
 - úplné stredné odborné vzdelanie - 5 rokov prax*
                                                -  vysokoškolské vzdelanie – je považované za výhodu
                                                - znalosť slovenského jazyka na úrovni materinského jazyka - 
                                                  podmienka                          
				- schopnosť komunikácie v rómskom jazyku - je považované za
                                                  výhodu 
                                               -  schopnosť komunikácie v maďarskom jazyku - považované  
                                                  za výhodu
  -   účasť  v projektoch  Zlepšenie   dostupnosti zdravotnej       
starostlivosti pre marginalizované rómske komunity na Slovensku, Asistent detského lekára a Zdravie Rómov 
– považované za výhodu
-  poznanie danej komunity/príslušnosť ku komunite – 
    považované za výhodu
-  akceptovaný, rešpektovaný komunitou aj predstaviteľmi 
    miestnej samosprávy
-  disciplinovanosť, dôveryhodnosť, zmysel pre zodpovednosť, 
    morálne kvality, nekonfliktnosť, dobré komunikačné
    zručnosti

* Základným predpokladom koordinátora je zdravotnícke vzdelanie. V prípade, ak koordinátor nebude mať zdravotnícke vzdelanie, musí si ho doplniť do 5 rokov od nástupu do zamestnania.   

6.3.2. Komunitný pracovník - Asistent  
Kvalifikačné požiadavky:      -  ukončené základné vzdelanie – základná požiadavka  	
                                               -  úplné stredné odborné vzdelanie – je považované za výhodu
                                               -  znalosť slovenského jazyka na úrovni materinského jazyka - 
                                                  podmienka                          
                                               -  ovládanie rómskeho jazyka (aspoň na komunikatívnej úrovni) 
                                                   - podmienka
                                               -  schopnosť komunikácie v maďarskom jazyku - považované  
                                                  za výhodu
  -  účasť  v projektoch  Zlepšenie   dostupnosti zdravotnej       
starostlivosti pre marginalizované rómske komunity na Slovensku, Asistent detského lekára a Zdravie Rómov 
- považované za výhodu
-  poznanie danej komunity/príslušnosť ku komunite – 
   považované za výhodu
-  akceptovaný, rešpektovaný komunitou aj predstaviteľmi 
    miestnej samosprávy
-  disciplinovanosť, dôveryhodnosť, zmysel pre zodpovednosť, 
    morálne kvality, nekonfliktnosť, dobré komunikačné
    zručnosti

6. 4. Vzdelávanie
Komplexné zabezpečenie vzdelávania Komunitných pracovníkov vykonáva ÚVZ SR spolupráci s inštitúciami akreditovanými Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky (ďalej len MZSR), Lekárskou fakultou Univerzity Komenského, Slovenskou zdravotníckou univerzitou, ADOS – Agentúrou domácej ošetrovateľskej starostlivosti, a ďalšími inštitúciami, akreditovanými aj Ministerstvom školstva Slovenskej republiky. 

6. 5. Finančné zabezpečenie
Vzhľadom k tomu, že v zmysle uznesenia vlády SR č.856/2006 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2007 až 2009, nie je možné vytvárať nové pracovné miesta, bude sa Program riešiť formou Príkaznej zmluvy ako dočasné riešenie v prechodnom období 2007 – 2008. V rokoch 2007 a 2008 sa Program bude realizovať z finančných prostriedkov, pridelených do kapitoly MZ SR, účelovo určených na plnenie Národného akčného plánu Slovenskej republiky k Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005 – 2015, v súlade s uznesením vlády SR č.28/2005.

6. 5. 1 Zabezpečenie výkonu činnosti komunitného pracovníka 
Na zabezpečenie výkonu činnosti Koordinátora sú náklady na činnosť rozdelené do nasledujúcich častí: 
 - odmena za vykonanú prácu 
	 - cestovné  a iné náklady (materiálno – technické zabezpečenie činnosti)
 - náklady na vzdelávanie.

Ďalšie náklady na činnosť Asistenta koordinátora zabezpečí podľa svojich možností Obec ako svoju vecnú spoluúčasť:
- priestor na výkon práce (počas výkonu činnosti v teréne)
- prístup k PC
- telekomunikačné náklady		

6. 5. 2. Grantový systém
Cieľom grantového systému bude iniciovanie aktivít a integrovanie obce, tretieho sektora, prípadne iných organizácií, ktoré sú schopné efektívne podporovať zdravie znevýhodnených komunít. Vytvorenie grantového programu bude súčasťou 2. etapy Programu, ktorá bude predložená v roku 2008.

7. Záver
Očakávanými výstupmi z návrhu Programu je zlepšenie zdravotného stavu a pozitívna zmena životného štýlu, zvýšenie zdravotného uvedomenia a celkovo zvýšenie zodpovednosti za vlastné zdravie. S tým súvisiaca aj podpora integrácie, zvýšenie  šance zamestnať sa, podpora pre dosiahnutie vyššieho vzdelania, zvýšenie  kvality života a zlepšenie sociálno – ekonomického statusu. 
Ak by štát, resp. spoločnosť nevykonala intervencie uvedené v predkladanom materiáli existuje odôvodnený predpoklad zvýšenia nákladov štátu na liečbu a invaliditu a celkovo záporného ekonomického prínosu uvedenej skupiny populácie pre štát.

8. Literatúra:
1.	GINTER E.: Výskum výživy  a životného štýlu troch etnických skupín SR, ÚP KM, 
  	  ŠFZÚ SR, 2003. 
2.	Aktualizovaný plán pre životné prostredie a zdravie obyvateľov SR, 2006.
3.	HAVELKOVÁ B.: Správa o zdravotnom stave rómskej minority žijúcej v SR. ÚVZ SR, 2005. 
4.	Sociálna a ekonomická situácia potencionálnych žiadateľov o azyl zo Slovenskej republiky, Medzinárodná organizácia pre migráciu, 2000.  
5.	VAŠEČKA, M.: Čačipen Pal o Roma-Súhrnná správa o Rómoch na Slovensku, Inštitút pre verejné otázky, Bratislava, 2002. ISBN 80-88935-41-5 
6.	UZNESENIE VLÁDY SR č. 28 z 12. januára 2005: Národný akčný plán SR k Dekáde začleňovania rómskej populácie 2005-2015 
7.	UZNESENIE VLÁDY SR č. 278 z roku 2003: Koncepcia politiky vlády SR v integrácii rómskych komunít 
8.	 Digne, M. a kol.:  ZLEPŠENIE SITUÁCIE RÓMOV V SR. Twinning Convenant SK 0002/SK00/IB-01-December 2003. 
9.	Národný program ochrany reprodukčného zdravia. Bratislava, 2004. 
10.	Správa o miléniových rozvojových cieľoch. Bratislava, 2003. 
11.	Program ozdravenia životného prostredia, zlepšenia hygienických podmienok a prevencia infekčných ochorení u obyvateľov rómskych osád. Štátny zdravotný ústav SR. Bratislava, 2002 
12. Programme of Community Action in the field of Health and Consumer Protection. 
      Brussels, 2005. 2005/0042 (COD)
13. Falťan, Ľ., Pašiak, J. : Regionálny rozvoj Slovenska.  Východiská a súčasný stav.     
      Sociologický ústav SAV. Bratislava, 2004
14. Krak, J.: Zdravotný stav a úmrtnosť rómskej populácie. Realizačný projekt 
  	Národného programu podpory zdravia. RUVZ Poprad, 2004-2005.
15. MZ SR: Phare - Pilotný projekt terénnych zdravotníckych asistentov. 2004-2006.