Informácia 
o priebehu a výsledkoch oficiálnej návštevy delegácie Poľskej republiky 
vedenej predsedom vlády Poľskej republiky Jaroslawom Kaczyńskim 
v Slovenskej republike dňa 11. mája 2007

Dňa 11. mája 2007 sa na pozvanie predsedu vlády SR Roberta Fica konala prvá oficiálna návšteva predsedu vlády PR Jaroslawa Kaczyńského na Slovensku, počas ktorej sa stretol s prezidentom, predsedom NRSR a predsedom vlády SR. Paralelne prebiehali rokovania ministra hospodárstva SR Ľubomíra Jahnátka s partnerom Piotrom Grzegorzom Woźniakom a ministra obrany SR Františka Kašického so štátnym tajomníkom MO PR Boguslawom Winidom. Išlo o recipročnú návštevu potvrdzujúcu mimoriadne intenzívnu stykovú činnosť aj na najvyššej úrovni. 

Bilaterálna spolupráca
Obe strany sa zhodli na vysokej úrovni a bezproblémovosti bilaterálnych dobrosusedských vzťahov, ktoré PV SR R. Fico už viackrát označil za „nadštandardné“.        J. Kaczyński vyslovil želanie, aby takými zostali aj do budúcnosti. V rozhovore s PV            R. Ficom poukázal na duchovne a ideovo inšpiratívne momenty v spoločnej histórii. Tradične priateľské sú aj väzby medzi regiónmi, ako aj pri rozvoji cestovného ruchu. Určité rezervy možno konštatovať v nedostatočne dobudovanej infraštruktúre, čo sa však v ostatnom období úspešne pokúšajú vyriešiť ministri dopravy SR a PR. Poľská vláda sa dotáciami snaží spojiť menej rozvinutý východ krajiny s juhozápadom Európy, preto pripisuje význam projektu cestného prepojenia R4, ako súčasti tzv. Via Baltika. Obe strany potvrdili, že dvojstranná spolupráca sa prioritne zameriava na splnenie harmonogramu výstavby diaľnično-rýchlostného prepojenia Žilina – Skalité/Zwardoň - Bielsko-Biala v termínoch určených pre dané úseky: na úseku Čadca – Žywiec do konca roku 2011 a na úseku Žilina - Čadca do konca roku 2014.
Prehlbovanie bilaterálnej spolupráce sa očakáva aj v hospodárskej výmene a pri zbližovaní prihraničných regiónov. Podľa slov J. Kaczyńského by bolo potrebné, aby zintenzívneniu komunikácie medzi našimi krajinami pomohlo viacero hraničných priechodov, aby nás hory nerozdeľovali. Verí, že situácia v tomto smere sa zlepší po roku 2010 aj vďaka prípravám na ME vo futbale. Očakáva bližšie spoznávanie sa prostredníctvom kontaktov tzv. partnerských miest na oboch stranách slovensko – poľských hraníc, ako aj ďalší rozvoj spolupráce na regionálnej úrovni. 
Prehlbovanie bilaterálnej spolupráce napomáha aj bohatá styková činnosť - oficiálne a pracovné návštevy na všetkých úrovniach. Predseda NR SR P. Paška spomenul svoju nedávnu oficiálnu návštevu Poľska, kde bol prijatý na najvyššej úrovni. Zaujímal sa o rezignáciu maršálka Sejmu M. Jureka a vyjadril presvedčenie o kontinuite vzťahov s jeho nástupcom    L. Dornom. Očakáva jeho účasť na summite predsedov parlamentov ČK EÚ v Bratislave (24. – 27. máj 2007). PV R. Fico konštatoval, že intenzitu kontaktov dokazuje aj relatívne krátky čas medzi oficiálnymi návštevami predsedov vlád.  
Všetci traja najvyšší predstavitelia SR zablahoželali poľskému hosťovi k úspechu jeho krajiny pri voľbe organizátora Majstrovstiev Európy vo futbale a zopakovali nemennosť pozície Slovenska vo veci podpory mesta Wroclaw na usporiadanie Svetovej výstavy EXPO 2012. Pri tejto príležitosti vyslovili presvedčenie, že Poľsko takýto nápor v jednom roku zvládne a od kandidatúry neodstúpi. J. Kaczyński potvrdil pripravenosť jeho krajiny na organizáciu oboch významných podujatí, pričom po finančnej stránke podľa neho problémy nebudú, otázne môže byť skôr zabezpečenie akcií, ktoré musí prekonať byrokratické bariéry.

Spolupráca v rámci V4
Spoločné východiská podľa oboch strán nachádzajú krajiny aj na pôde V4, čím uľahčujú prienik a presadzovanie svojich pozícií k aktuálnemu dianiu na medzinárodných fórach. J. Kaczyński sa pochvalne vyjadril o výsledkoch slovenského predsedníctva V4 a vyslovil presvedčenie, že si v programe nájde miesto na účasť na summite predsedov vlád V4 a Portugalska dňa 18. júna. 2007 v Bratislave. V krátkosti sa kriticky zmienil aj o hlasoch popierajúcich potrebu ďalšieho pretrvania formátu V4 a úvahách niektorých politikov o nedostatočnej intenzite spolupráce v rámci V4.

Európska agenda
Obe strany konštatovali prínos rozvoja dvojstranných vzťahov, najmä pokiaľ ide o vzájomnú podporu na medzinárodných fórach. Podľa J. Kaczyńského nie je prekážkou, keď všetky ČK EÚ nezmýšľajú rovnako. Preto ani „nevyčíta“ SR jej pozitívny postoj k ústavnej zmluve. Dôležitá je sústavná komunikácia s cieľom vzájomného pochopenia a uznania argumentov partnera. Z tohto dôvodu poľská strana netají svoj nemenný a všeobecne známy nesúhlasný postoj k inštitucionálnej reforme a k textu ústavnej zmluvy. J. Kaczyński sa domnieva, že systém hlasovania podľa ústavnej zmluvy môže zabrániť novým ČK EÚ plnoprávne rozhodovať o svojej budúcnosti. Nevidí však ani morálne, ani historické dôvody, aby jeho krajina mala platiť za takúto nevýhodnú zmenu. 
J. Kaczyński na druhej strane vyslovil spokojnosť Poliakov s členstvom v únii, lebo pokrok je podľa neho viditeľný vo všetkých sférach, hlavne v ukazovateľoch poľského exportu. Inou otázkou je nesúhlas s textom ústavnej zmluvy, ktorá je podľa neho už dávno „mŕtva“, preto ju nemožno revidovať ani nijako modifikovať. Obmedziť by sa mala iba na „inštitucionálnu časť“, rozhodovacie procesy v únii. Pre Poľsko by bola prijateľná korektúra zmluvy z Nice. Zmluva v súčasnej podobe je pre PR absolútne neakceptovateľná, hlavne kvôli nespravodlivému spôsobu hlasovania. Navrhuje systém, pri ktorom si budú všetci rovní – aby mal každý občan EÚ rovnaký vplyv na úniový rozhodovací proces (poľský návrh predpokladá, že rozhodnutie v Rade EÚ by bolo prijaté, ak by ho podporila nadpolovičná väčšina ČK, t.j. 14 z 27, disponujúca minimálne 62% hlasov vypočítaných na základe 2. odmocniny počtu obyvateľov). Poľsko si uvedomuje, že niektoré krajiny sa boja referenda.
Nevyjasnená je aj otázka úlohy národných parlamentov. Podľa I. Gašparoviča by v ústavnej zmluve mala byť jasne zadefinovaná, aby nedochádzalo k alternatívnej interpretácii. Ako povedal J. Kaczyński, v súčasnosti existujú oblasti, v ktorých sa nevie, kto má rozhodovať. V 70-80% záležitostí namiesto národných parlamentov rozhoduje Európska komisia, čo však neprináša únii politickú silu. S byrokraciou EÚ sa Poľsko borí aj napriek platnému princípu subsidiarity, zasahuje im do vnútorných záležitostí (napr. výsadba lesov).
Čas určený na reflexiu bol podľa slov oboch strán premrhaný, jedna krajina očakávala kroky druhej, a v podstate nikto nič nepodnikol. Podľa I. Gašparoviča malo dôjsť k sumarizácii národných pozícií ako výsledku intenzívnej práce. Ani J. Kaczyński sa ešte nestretol s ucelenou koncepciou o budúcom usporiadaní EÚ, jej mieste vo svetovej politike. Podľa neho absentuje predovšetkým politická vôľa zúčastnených štátov. 

Západný Balkán, Kosovo
	J. Kaczyński sa zameral predovšetkým na riešenie situácie na Západnom Balkáne a zaujímal sa o podrobnosti Vyhlásenia NR SR o Kosove. Podľa P. Pašku už iba skutočnosť, že sa daná téma dostala na pôdu NR SR, dokazuje, o akú významnú otázku ide. Odzrkadľuje prioritu slovenskej zahraničnej politiky, ktorej kontinuita nebola ovplyvnená zmenou zloženia vlády. Miera zodpovednosti, akou SR pristupuje k Západnému Balkánu, je daná dvoma impulzami: 1.- potvrdenie postavenia Slovenska ako ČK EÚ a zodpovednosť voči nej, rovnako ako aj dôraz na členstvo v BR OSN; 2.- konečné riešenie musí zohľadňovať vôľu všetkých zainteresovaných strán. P. Paška podčiarkol závažnosť akéhokoľvek rozhodnutia, pričom je nanajvýš žiaduce, aby vychádzalo z dôkladného poznania situácie a bolo spravodlivé k obom stranám, veď Európa už neraz mala možnosť pocítiť negatívny dopad tzv. rozhodnutia od zeleného stola.
Prezident I. Gašparovič potvrdil, že Slovensko bude rešpektovať závery BR OSN, to však nevylučuje našu morálnu povinnosť poukazovať na chyby a možné negatívne následky rozhodovania. 
Kosovo je podľa J. Kaczyńského už príliš dlho predmetom diskusie a stálych debát politikov celého sveta, preto by - rovnako ako SR - privítal Rezolúciu BR OSN, ktorá by konflikt normalizovala a situáciu objektívne a spravodlivo vyriešila. Ak sa tak nestane, vytvorí sa priestor pre jednostranné rozhodnutia, a tie povedú k vzniku štátu na etnickom základe. Podľa J. Kaczyńského Kosovo potrebuje kontrolovanú, ostro sledovanú nezávislosť. Za mimoriadne užitočný označil rozhovor medzi štyrmi očami s PV R. Ficom, pretože mu ozrejmil skutočnosti, ktoré determinujú pozície slovenskej zahraničnej politiky a s ktorými v zásade súhlasí. 

Národná protiraketová obrana USA
           Ďalšou diskutovanou otázkou bolo plánované umiestnenie komponentov protiraketovej obrany v PR. J. Kaczyński zdôraznil, že celá záležitosť je ešte len v prípravnej fáze, preto je predčasné podrobne ju rozoberať. Spolu s prezidentom I. Gašparovičom podčiarkol predovšetkým otvorenosť a transparentnosť postupu, pričom slovenskej strane prisľúbil absolútnu informovanosť o dohode s USA, keď bude dosiahnutá. 

Rozširovanie NATO
Predsedovia vlád sa zasadili za rozširovanie NATO s tým, že najlepším riešením by bolo pozvanie k členstvu v r. 2008 čo najväčšieho počtu krajín. 

Tlačová konferencia
Na tlačovej konferencii, konanej na pôde ÚV SR, otázky slovenských aj poľských novinárov smerovali predovšetkým k ústavnej zmluve a k vnútropolitickej situácii v Poľsku. 

Záver
Oficiálna návšteva PV PR J. Kaczyńského prispela k prehĺbeniu bilaterálnej spolupráce a priblížila vyjasnenie pozícií SR a PR k jednotlivým otázkam medzinárodnej politiky, na ktoré obe strany deklarovali zhodné alebo blízke názory. Predseda vlády PR zdôrazňoval potrebu vzájomného chápania postojov partnerov vyplývajúcich z historických súvislostí, kontextu a priorít ich zahraničnej politiky. Nie je dôležité mať rovnaké názory, ale porozumieť si. Poľsko chápe druhých, vyžaduje však, aby pochopili aj jeho. Partneri pripisujú mimoriadny význam intenzívnym kontaktom, ktoré by cestou vzájomného porozumenia prispeli k doriešeniu mnohých medzinárodných konfliktov. Vyzdvihnutá bola užitočnosť vyšehradskej spolupráce.