Title: 4
Author: MH
Last saved by: spano
Company: MH SR

MH SR, Národná stratégia podpory investícií, Príloha č. 3

Zdôvodnenie odporúčaní konkretizovaných v časti 4

Odporúčania na vykonanie opatrení na dosiahnutie strategických cieľov stanovených v časti 3 tohto materiálu vychádzajú z analýz a záverov častí 1 a 2 a k nim pripájajú ešte niektoré ďalšie doplňujúce a zdôvodňujúce informácie. Štruktúra tejto prílohy sa zhoduje so štruktúrou časti 4.

4.1. Všeobecný legislatívny rámec podnikania

Správa o svetovej konkurencieschopnosti (World Competitiveness Report) za rok 2002 radí Slovensko na 30.  miesto v oblasti podnikateľskej legislatívy, pred Maďarsko (37.) a Poľsko (44.). Prieskumy ako napr. tie, ktoré realizovali experti FIAS v roku 1999 a 2000 (Administratívne bariéry podnikania a investovania v SR) alebo prieskum pre Sario a Phare z júla 2002 preukázali, že existujúci investori majú vo všeobecnosti pozitívny postoj ku Slovensku ako investičnej destinácii. Pripravované reformy daňová a podpory zamestnanosti ešte viac zvyšujú dôveru investorov. 
Avšak existuje množstvo problémov, ktoré vyvolávajú nespokojnosť. Aj keď nastal určitý pokrok, administratívne bariéry naďalej predstavujú závažnú prekážku pre nové investície a ako problematický prvok ich uvádzajú aj etablovaní investori. Medzi problémové patria najmä povolenia k pobytu a zlyhávanie kompetentných orgánov pri plnení poskytovaní príspevkov na vytváranie zamestnanosti či úľav v oblasti dovozných ciel. Hlavnou otázkou, ktorú je potrebné riešiť, je potreba vyššej transparentnosti a zrušenie nadmerne byrokratických procesov. Konkrétne problémy z tejto oblasti boli rozobrané v Analýze podnikateľského prostredia, ktorú vypracovalo Ministerstvo hospodárstva SR v roku 2002.
Štúdia elektrotechnického sektora na Slovensku vypracovaná konzultantom Phare P. Gallagherom pre SARIO v júli 2002 poukázala na nasledujúce skutočnosti, ktoré vyvolávajú obavy u existujúcich investorov na Slovensku:
•	Byrokratické vládne postupy, od vydávania povolení k pobytu pre kľúčových riadiacich pracovníkov (a ich rodiny) až po colné procedúry. Nepružnosť týchto a ďalších postupov spôsobuje novým spoločnostiam zbytočné a nákladné oneskorenia. Okrem toho takáto byrokracia podkopáva reputáciu Slovenska ako lokality orientovanej na klienta.
•	Nesúlad medzi schválením a skutočným poskytovaním finančnej pomoci. V mnohých prípadoch spoločnosti splnili všetky podmienky požadované pre získanie finančnej pomoci alebo daňových úverov, ale doteraz ich nedostali. 
•	Výrazne chýba transparentnosť a konzultácie pri príprave zákonov týkajúcich sa podnikania, v dôsledku čoho je vymožiteľnosť niektorých jeho častí veľmi slabá, týka sa to napr. vymáhania pohľadávok.
•	Nedostatok transparentnosti a nedostatok dôvery v systéme verejnej správy ešte stále predstavujú zdroj obáv pre medzinárodné spoločenstvo a je potrebné, aby ich vláda riešila.
Existujúci investori sú zdrojom SI vo forme ich rozširovania alebo nových projektov realizovaných ich materskými spoločnosťami. Môžu tiež ovplyvňovať potenciálnych nových investorov, aby sa v krajine usídlili. Preto je veľmi žiadúce, aby vláda, jej ministerstvá a vládne agentúry vynakladali všetko úsilie na to, aby skúsenosti týchto existujúcich investorov boli pozitívne.

Odporúčanie 4.1.1. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Zjednodušiť a skrátiť postup registrácie spoločností. | Proces registrácie spoločnosti by nemal trvať dlhšie ako 2 týždne. | MS SR v spolupráci s MH SR | 2003-2004
Odporúčanie 4.1.2. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Následné služby pre existujúcich investorov využívať na identifikáciu administratívnych bariér investovania a podnikania v SR. | Systém pravidelnej starostlivosti o existujúcich investorov využívať na identifikáciu administratívnych bariér investovania a podnikania v SR a každoročne vypracovať návrh prioritných opatrení na uľahčenie administratívnych úkonov súvisiacich s fungovaním podniku v SR. Návrh týchto opatrení bude vhodné včleniť do pravidelnej analýzy podnikateľského prostredia SR. | MH SR (SARIO) | December 2004
Odporúčanie 4.1.3. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie

Zjednodušiť a skrátiť celé stavebné konanie na polovicu.

Znížiť počet požadovaných povolení o polovicu tak, aby boli v súlade s najjednoduchšími a najrýchlejšími štandardami západnej Európy. Znížiť byrokraciu, vrátane pozemkových úradov potvrdzujúcich vlastníctvo pozemkov.

MVRR SR, MŽP SR, MV SR, MP SR, 
MH SR

December 2004

4.2. Investičné stimuly 

V oblasti investičných stimulov, odporúčania na vykonanie opatrení na dosiahnutie cieľov stanovených v časti 3 tohto materiálu vychádzajú z analýz a záverov uvedených najmä v častiach 1.4.–1.9. a 2.5.1., tohto materiálu, a k nim pripájajú ešte niektoré ďalšie doplňujúce a zdôvodňujúce informácie.
World Competitiveness Yearbook za rok 2002 hodnotí stimulačné balíčky Českej republiky a Maďarska ako oveľa atraktívnejšie než je stimulácia zo strany Slovenska. Slovenská ponuka má zase vyššie hodnotenie ako poľská, avšak Poľsko má veľkú prirodzenú výhodu v tom, že môže ponúknuť domáci trh o veľkosti takmer 40 miliónov ľudí.
Krajiny EÚ tiež ponúkajú agresívne stimulačné balíčky v záujme pritiahnutia SI. Vo všeobecnosti sa tieto krajiny vo väčšej miere zameriavajú skôr na granty, resp. dotácie než na daňovo orientované stimuly – nie sú totiž pod takým rozpočtovým tlakom, akému čelia krajiny strednej a východnej Európy.
Pravidlá EÚ pre štátnu pomoc implementované v SR vo všeobecnosti povoľujú kumulatívnu štátnu pomoc Bratislave a okolí do výšky 20 % oprávnenej investície a v ostatných troch regiónoch SR do výšky 50 %.

Silné stránky systému poskytovania investičných stimulov v SR

Systém investičných stimulov vcelku vyhovuje strategickým cieľom stanoveným v časti 3 tohto materiálu, najmä pokiaľ ide o:
•	cieľ 3.1.2., ktorý sa zameriava na podporu projektov na báze efektívnosti nákladov, pri ktorých zrejme dochádza k značným investíciám do základného imania a silnému toku ziskov, 
•	cieľ 3.1.4., ktorý sa zameriava na stimuláciu regionálneho rozptýlenia projektov SI. Tu sú investičné stimuly diferencované v prospech znevýhodnených regiónov, takže by mali podporovať regionálne rozptýlenie.

Slabé stránky a odporúčania na ich elimináciu

Definovanie slabých stránok systému poskytovania investičných stimulov v SR je uvedené nižšie a ku každej z nich je uvedené odporúčanie na vylepšenie existujúcej situácie.

4.2.1. Využívanie potenciálu na poskytovanie stimulov pre vybrané strategické projekty

Je potrebné zdôrazniť, že poskytovanie investičných stimulov je nenárokovateľné. O každom udelení stimulov ku konkrétnemu investičnému projektu rozhoduje vláda SR. MH SR je zo zákona o investičných stimuloch len administrátor, vláda rozhoduje svojim politickým uznesením.
Pravidlá EÚ pre štátnu pomoc implementované v SR vo všeobecnosti povoľujú kumulatívnu štátnu pomoc Bratislave a okolí do výšky 20 % investície a v ostatných troch regiónoch SR do výšky 50 %. 
Z hľadiska potrieb a možností ekonomiky SR sa javí ako najpotrebnejšie čo najviac využívať stimulačný rámec, ktorý dovoľuje mechanizmus EÚ, avšak pri tom je možné sa zamerať len na vybrané strategické investičné projekty, pri ktorých je najvyšší potenciál na zabezpečenie pozitívnych externalít pre ekonomiku a najnižšie riziko relokalizácie do iných teritórií. Konkrétne je potrebné zvýšiť horné hranice pre príspevky na nové pracovné miesta a rekvalifikáciu. Je potrebné umožniť ich čerpanie tak na rekvalifikáciu osôb, ktoré boli predtým zamestnané ako aj tých osôb, ktoré boli pred podaním žiadosti nezamestnané. Toto odporúčanie je úzko spojené s odporúčaním 4.2.5. ktoré je zamerané na čo najefektívnejšie využívanie predvstupových, štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ na účely zvyšovania kvantity a kvality vytváraných pracovných miest.
Vzhľadom k vyššie uvedeným skutočnostiam, ako aj k analýzam a údajom uvedeným v častiach 1.7. a  2.5.1. tohto materiálu, je potrebné novelizovať predmetnú legislatívu SR o štátnej pomoci,  o investičných stimuloch tak, aby vytvárala dostatočný rámec na plné využívanie potenciálu povolených dvadsiatich alebo päťdesiatich percent kumulatívnej štátnej pomoci pri vybraných strategických projektoch, na ktorých ma vláda osobitný národohospodársky záujem.

Odporúčanie 4.2.1. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Novelizovať meritórnu legislatívu SR o štátnej pomoci, o zamestnanosti a o investičných stimuloch tak, aby vytvárala dostatočný rámec na plné využívanie potenciálu povolenej kumulatívnej štátnej pomoci pre vybrané strategické investičné projekty. | Umožniť pri vybraných projektoch SI, na ktorých má vláda osobitný národohospodársky záujem, poskytovať investičné stimuly v kumulatívnej výške do plnej hodnoty regionálnych obmedzení 20%, resp. 50% z investovanej sumy. | MH SR (SARIO), MF SR, | December 2003

Štruktúra regionálnej diverzifikácie horných limitov pre granty na nové pracovné miesta a rekvalifikáciu za predpokladu zrealizovania odporúčania 4.2.1. je uvedená v tabuľke 6.2.

4.2.2. Otázka implementácie rozhodnutia o udelení investičných stimulov
	
 	Vyššie zmienené štúdie o bariérach investovania a o elektrotechnickom sektore (časť 4.1. tejto prílohy) zdôrazňujú nutnosť transparentnosti stanovených kritérií a postupov poskytovania zvýhodnení. Niektoré spoločnosti sa sťažujú, že zjavne splnili kritériá stanovené pre priznanie investičných stimulov, avšak stimuly im prakticky poskytnuté neboli. Podľa zistení štúdie Phare boli mnohým firmám príspevky na vytváranie zamestnanosti schválené alebo oficiálne prisľúbené, ale nedostali ich v dôsledku chýbajúcich finančných prostriedkov alebo z byrokratických dôvodov. 

Ak firma potrebné kritériá spĺňa a vláda jej investičné stimuly udelí, vláda by mala aj zabezpečiť, aby firma udelený stimul skutočne v praxi dostala. Za týmto účelom bola vytvorená súčasná legislatívna základňa poskytovania investičných stimulov. Zatiaľ však do štádia poskytnutia investičných stimulov podľa zákona č. 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch a súvisiacich zákonov dospel len jeden projekt z 34 projektov, ku ktorým boli podané žiadosti na MH SR. Preto je potrebné na základe priamej komunikácie medzi š.p.o. SARIO a investormi, monitorovať praktickú realizáciu poskytovania investičných stimulov a o zistených nedostatkoch operatívne informovať MH SR. Zámerom tejto činnosti bude zabezpečiť splnenie politických prísľubov vlády voči investorom a zároveň identifikovať možné nedostatky súčasného systému poskytovania investičných stimulov tak, aby bolo možné včas zabezpečiť odstránenie týchto možných nedostatkov.

Odporúčanie 4.2.2. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Na základe priamej komunikácie medzi š.p.o. SARIO a investormi, monitorovať praktickú realizáciu poskytovania investičných stimulov a o zistených nedostatkoch operatívne informovať MH SR. | Zabezpečiť splnenie oficiálnych prísľubov vlády voči investorom a identifikovať možné nedostatky súčasného systému poskytovania investičných stimulov. | MH SR (SARIO) | priebežne

4.2.3. Vylepšenie rámca pre stimuláciu investícií založených na znalostiach a pre pritiahnutie investícií do menej rozvinutých regiónov

Vo vzťahu k cieľu 3.1.2., ktorý sa zameriava na stimuláciu projektov založených na znalostiach (tak v oblasti výroby ako aj služieb) je potrebné konštatovať, že ponuka investičných stimulov SR sa nestretáva s dopytom zo strany strategických investorov. V mnohých z týchto prípadov, najmä pri projektoch v oblasti služieb, sú kapitálové investície relatívne malé, nakoľko rozhodujúca investícia súvisí s kvalifikáciou pracovných síl. Ak majú tieto projekty získať výhody investičných stimulov, mala by sa pre ne značne znížiť zákonná podmienka výšky investícií, ktorej splnenie je potrebné na udelenie investičných stimulov.
Vo vzťahu k projektom strednej veľkosti v rámci cieľa 3.1.1., u ktorých taktiež kapitálové investície nedosiahnu výšku požadovanú pre priznanie investičných stimulov, je potrebné uviesť odborný názor expertov Phare, že tieto podniky sa budú s väčšou pravdepodobnosťou zaujímať o umiestnenie v regiónoch, čo sa vzťahuje k cieľu 3.1.3. (regionálny rozvoj). Aj z tohto hľadiska je potrebné také zníženie úrovne investícií požadovanej pre udelenie stimulov, ktoré by umožnilo prilákanie tohto typu spoločností.

Odporúčanie 4.2.3. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Novelizovať zákon o investičných stimuloch a súvisiace predpisy. | Znížiť podmienku investovanej sumy pre poskytnutie investičných stimulov u odvetví založených na znalostiach, ako sú informačné technológie, medzinárodné služby a výskum a vývoj na úroveň 1mil. EUR. Ak v týchto odvetviach investor zamestná viac ako 50 osôb, mala by byť požadovaná výška investície znížená na 0,5mil. EUR. | MH SR, MF SR | December 2003

4.2.4.	Zníženie korupčných rizík a zjednodušenie administratívnych postupov udeľovania investičných stimulov

Ako je uvedené v časti 2.5.1. tohto materiálu, rok po začatí účinnosti zákona o investičných stimuloch bolo podaných zatiaľ 28 žiadostí o udelenie stimulov, a doposiaľ bolo úspešne vydané jedno rozhodnutie o udelení investičných stimulov. Príčinou je pomerne zložitý mechanizmus administratívnych úkonov definovaný zákonom a skutočnosť, že administratívne kapacity pre tento nástroj podpory SI sa v roku 2002 ešte len začínali formovať.
Je potrebné si uvedomiť aj riziká korupcie vyplývajúce z princípu nenárokovateľnosti investičných stimulov. V súčasnosti sú do procesu spracovania žiadosti o investičné stimuly zaangažovaní nižší štátni úradníci. Táto skutočnosť vytvára príležitosť, aby sa nižší štátny úradník postavil do cesty a namietal a oponoval proti napredovaniu spracovania žiadosti o poskytnutie investičných stimulov. Ak sa proces takto vecne i časovo skomplikuje, vzniká riziko korupcie ako kompenzácie za to, že dotyčný úradník stiahne svoje výhrady a námietky, ktoré uplatňoval proti danej žiadosti. Preto sa javí ako potrebné čo najviac obmedziť vplyv nižších štátnych úradníkov na rozhodovanie o poskytnutí investičných stimulov. 
Ako vhodné sa javí taktiež upraviť mechanizmus ponúkania investičných stimulov do takej podoby, že z úrovne vlády budú schvaľované len strategické investície a pripomienkové konanie bude nahradené výberovou komisiou zloženou zo zástupcov PEM. Týmto postupom sa eliminujú doterajšie problémy s tzv. memorandami o porozumení (MoU) uzatváranými medzi investormi a vládou SR.

Odporúčanie 4.2.4. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh novelizácie príslušných predpisov na poskytovanie investičných stimulov. | Odstrániť korupčné riziká a zjednodušiť administratívne postupy pri poskytovaní investičných stimulov. | MH SR (SARIO) v spolupráci s MF SR. | December 2003

4.2.5. Využívanie predvstupových a následne štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ na podporu investícií, najmä do menej rozvinutých regiónov

Využívanie štrukturálnych a kohéznych fondov EÚ na účely podpory vytvárania SI patrilo v uplynulých 10-15 rokoch k základným nástrojom podpory prílevu SI do Írska a iných menej rozvinutých krajín, alebo skôr ich regiónov, v rámci EÚ. V samotnom Írsku tieto prostriedky v rámci podpory vytvárania SI prispeli mierou cca 17 % k vytvoreniu celkovo 750.000 pracovných miest za uplynulé desaťročie. Hlavné účely vynakladania týchto prostriedkov predstavovali: 
•	granty na vytváranie nových pracovných miest, 
•	granty na rekvalifikáciu, 
•	granty na investície do vyspelých technologických zariadení a 
•	granty na projekty komercializácie výsledkov výskumu a vývoja.
Podľa publikovaných údajov Delegatúry EK v SR, do SR by malo v nasledujúcich rokoch prúdiť z predvstupových fondov ročne 104-125 mil. EUR. Keďže príklad Írska nasledujú kľúčoví konkurenti Slovenska na trhu SI, najmä Česko, Maďarsko a Slovinsko, je reálny predpoklad, že tieto krajiny sa budú intenzívne usilovať o to, aby mohli predmetné financie využívať na stimuláciu vytvárania SI. Preto je možné predpokladať, že ak SR opomenie príležitosť využívať predmetné prostriedky na účely podpory vytvárania SI, tak konkurenčná pozícia Slovenskej republiky bude v porovnaní s kľúčovými konkurentmi z KSVE na trhu SI ešte viac oslabená. Na základe toho je potrebné čo najviac využiť potenciál, ktorý ponúkajú predvstupové a následne aj štrukturálne a kohézne fondy EÚ na účely grantov stimulujúcich vytváranie SI, najmä do regiónov s nižšou mierou rozvinutosti.

Tabuľka: Ročne prideľované financie z predvstupových fondov EÚ vybraným KSVE (mil. EUR)
| Phare (nár. programy) | ISPA (minimum) | ISPA (maximum) | Sapard
Slovenská republika | 49 | 36,4 | 57,2 | 18,3
Česká republika | 79 | 57,2 | 83,2 | 22,1
Maďarsko | 96 | 72,8 | 104 | 38,1
Poľsko | 398 | 312 | 384,8 | 168,7
Estónsko | 24 | 20,8 | 36,4 | 12,1
Bulharsko | 100 | 83,2 | 124,8 | 52,1
Rumunsko | 242 | 208 | 270,4 | 150,6
Prameň: Delegácia EK v SR

Odporúčanie 4.2.5. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Zapracovať do NRP, do SOP pre priemysel a služby a pre ľudské zdroje a pre OP ZI čo najvyššie finančné rámce na granty na podporu vytvárania SI v SR a jej regiónov podľa časti 4.2.5. tohto materiálu. | Umožniť čo najefektívnejšie využívanie prostriedkov NRP na rozvoj hospodárstva, ľudských zdrojov a regiónov SR prostredníctvom stimulácie vytvárania SI do SR. | MH SR, MVRR a MF SR v spolupráci s  MŠ SR a MPSVR SR | september 2003

4.3. Kvalifikácia ľudských zdrojov

Ročenka World Competitiveness Yearbook pre rok 2002 radí Slovensko na 7. miesto spomedzi 49 krajín, pokiaľ ide o záujem o vedu a techniku medzi mládežou v krajine. Okrem toho má Slovensko dobrú pozíciu aj z hľadiska vyučovania vedných odborov a celkového systému vzdelávania. Existujú však určité faktory spôsobujúce starosti:
Podiel verejných výdavkov na vzdelávanie na HDP v SR klesol z viac ako 5 % v roku 1990 na 3,9 %. Aj keď ostatné KSVE zaznamenali pokles tiež, toto percento je na Slovensku nižšie ako v Maďarsku (6,3 %), Poľsku (5,9 %) a ČR (4,2 %). V rámci EU napríklad Írsko vynakladá na vzdelávanie 6,7 % zo svojho HDP. Trend pokles výšky percenta HDP vynakladaného na vzdelávanie v SR treba zastaviť a nastoliť rast.
Zo slovenskej populácie vo veku 25-34 rokov má vysokoškolské vzdelanie asi 12 %. Týmto sa SR veľmi nelíši od svojich konkurentov - KSVE, avšak pomerne zle vychádza z porovnania s takými cieľovými lokalitami pre SI typu ”high-tech” ako sú Fínsko (38 %), Francúzsko (31 %), Írsko a Dánsko (29 %) a Veľká Británia (27 %). 
Pokrok v celkovej vzdelanostnej úrovni môže potenciálne znamenať pre Slovensko výraznú výhodu oproti jeho konkurentom v rámci regiónu pri získavaní SI orientovaných na vyššiu hodnotu. Podiel študujúcej populácie na Slovensku v súčasnosti predstavuje menej ako polovicu priemeru EU a v porovnaní s vyspelými krajinami zaujíma posledné miesto v počte univerzitných a vysokoškolských študentov - (WCY 2002). Zlepšenie je potrebné aj v poradenstve pre voľbu povolania, kde dôraz treba klásť na rovnováhu medzi humanitnými a technickými smermi a na úzke prepojenie medzi vzdelávacími inštitúciami a priemyslom.

Odporúčanie 4.3.1 | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať koncepciu na dosiahnutie užšej interakcie medzi priemyslom a vzdelávaním v záujme zvýšenia spoločných aktivít – napr. spoločných výskumno-vývojových projektov. | Vytvoriť podmienky pre hlbšiu spoluprácu univerzít a iných vzdelávacích inštitúcií s etablovanými podnikmi SI a posilňovať stabilitu SI na Slovensku. Takýto program by mohol poslúžiť aj ako istý druh stimulu, najmä pre inovačné malé a stredné podniky. | MŠ SR v spolupráci s MH SR (SARIO) | Upresní MS SR
Odporúčanie 4.3.2. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať koncepciu zvyšovania počtu absolventov vysokých škôl so zameraním na strategické sektory uvedené v časti 4.7. | Dosiahnuť zvýšenie počtu absolventov VŠ na 30% a v rámci toho podielu študentov technických odborov na 50% s dôrazom na strategické sektory uvedené v časti 4.7. | MŠ SR v spolupráci s MH SR (SARIO) | Upresní MS SR
Odporúčanie 4.3.3. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať koncepciu zvyšovania povedomia o dôležitosti jazykových a počítačových zručností na základnej aj strednej úrovni škôl. | Zvýšiť záujem a poskytovanie jazykovej a počítačovej kvalifikácie už na základnej a strednej úrovni škôl, v rámci ktorého bude aspoň pre každé štyri deti k dispozícii jeden počítač a každé dieťa sa bude učiť svetový jazyk. | MŠ SR v spolupráci s MH SR (SARIO) | Upresni MS SR

4.4. Kvalita a cena pracovnej sily

Slovensko má dobrú pozíciu pre získavanie širšieho spektra SI založených na nákladoch resp. usilujúcich o dosiahnutie efektívnosti výroby. Krajina má veľké množstvo kvalifikovaných pracovných síl, ktorých cena je v porovnaní s okolitými krajinami mimoriadne výhodná (tabuľka uvedená nižšie). Slovensko má značnú výhodu oproti Maďarsku, Českej republike a Poľsku, pokiaľ ide o mzdové náklady na nekvalifikovaných aj kvalifikovaných robotníkov a technikov.

Tabuľka: Celkové ročné náklady na pracovnú silu v EUR (2001)
| Slovensko | Maďarsko | ČR | Poľsko
Robotník | 4.540 | 5.652 | 6.578 | 8.048
Kvalifikovaný robotník | 6.478 | 7.955 | 8.477 | 10.359
Technik | 17.920 | 26.311 | 23.819 | 27.397
Prameň: Hay Group

Tabuľka: Miera nezamestnanosti (v%) vo vybraných KSVE v rokoch 1998-2001 a odhady pre roky 2002-2003 
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003
Poľsko | 10,6 | 13,9 | 16,1 | 18,2 | 19,6 | 19,5
Maďarsko | 8,0 | 7,1 | 6,5 | 5,7 | 5,8 | 5,7
Česko | 6,5 | 8,8 | 8,9 | 8,2 | 8,6 | 8,6
Slovensko | 12,6 | 16,4 | 18,8 | 19,3 | 19,1 | 16,6
Prameň: OECD a MH SR

Správa World Competitiveness Yearbook za rok 2002 obsahuje dôležité informácie o postavení Slovenska v rámci konkurencie. Slovensko je napríklad na 6. mieste spomedzi 49 rozvinutých krajín a krajín s transformujúcou sa ekonomikou, pokiaľ ide o dostupnosť kvalifikovaných technikov a kvalifikovaných pracovných síl. Tieto faktory sú pre pritiahnutie SI veľmi dôležité, a to najmä SI založených na výhodných výrobných nákladoch, ktoré budú mať celkom určite podobu výrobných projektov (Maďarsko sa nachádza na 4. mieste, avšak disponibilných ľudských zdrojov má v prepočte na počet obyvateľstva menej). Ak má Slovensko túto svoju konkurenčnú výhodu plne využiť, musí sa lepšie prezentovať a zabezpečiť dobrú informovanosť potenciálnych investorov o dostupnosti a cene pracovných síl v jednotlivých regiónoch.

Odporúčanie 4.4. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Zabezpečiť zvýšenú informovanosť potenciálnych investorov o priaznivom pomere medzi nízkou cenou a vysokou kvalifikáciou pracovnej sily v SR. | Motivovať potenciálnych investorov k tomu, aby čo najviac využívali priaznivý pomer medzi nízkou cenou a vysokou kvalifikáciou pracovnej sily v SR v porovnaní s ostatnými vybranými KSVE | MH SR (SARIO) | priebežne

4.5. Priemyselné parky a regionálny rozvoj

Odporúčania na vykonanie opatrení na dosiahnutie cieľov stanovených v časti 3 tohto materiálu vychádzajú z analýz a záverov častí 1 a 2, najmä 2.5.1. a k nim pripájajú ešte ďalšie doplňujúce a zdôvodňujúce informácie.
Investorov, ktorí hľadajú lokality pre umiestnenie konvenčných výrobných projektov, lákajú areály vybavené inžinierskymi sieťami a službami, a v mnohých prípadoch už hotové budovy. Investori dávajú prednosť vloženiu svojho obmedzeného kapitálu do rozvoja svojej hlavnej podnikateľskej činnosti a uprednostňujú externé zabezpečenie budov a pozemkov. Úloha priemyselných parkov v podpore vytvárania SI je podrobnejšie rozobraná v štúdii pre agentúru SARIO, nazvanej Slovensko – Podpora vytvárania investícií investícií nástrojmi na rozvoj nehnuteľností, ktorú vypracovali konzultanti Shannon Development, Ireland &Tom Kelleher Consultants z augusta 2002.
Vzhľadom na vysoké riziká v súvislosti s výstavbou nehnuteľností, budú súkromné stavebné spoločnosti, ktoré musia byť ziskové, investovať len do takých oblastí, kde je preukázateľne vysoký dopyt po priestoroch. Projekty, ktorých hlavným cieľom je predovšetkým výstavba, spravidla nebudú pre financovanie z privátneho sektora príťažlivé. Tieto projekty výstavby (napr. inkubátory, vedecké parky, technologické parky) musia byť financované buď z verejných zdrojov, alebo z filantropických nadácií.
Slovensko patrí medzi krajiny, kde nie sú tradície súkromného investovania do priemyselných parkov. Tam, kde súkromný sektor nie je schopný alebo ochotný investovať, a kde zároveň existuje silný dopyt po kapacitách typu priemyselných parkov, mal by tejto oblasti venovať vážnu pozornosť štát. Platí to najmä pre krajiny, kde neexistuje žiadna tradícia súkromných investícií do priemyselných parkov – alebo tam, kde chce vláda podporiť rozvoj zaostalejších regiónov.
Vo väčšine európskych krajín, ale aj inde vo svete, bola a aj v súčasnosti je za výstavbu nehnuteľností pre priemysel – a to najmä mimo hlavných mestských centier - priamo  zodpovedná ústredná vláda a miestna samospráva, prípadne osobitná vládna agentúra (napr. úrad pre priemyselnú výstavbu alebo úrad pre priemyselný rozvoj).
Medzinárodné skúsenosti ukazujú, že existencia takýchto areálov je hlavným faktorom, ktorý priťahuje SI. Konkurenti Slovenska majú k dispozícii nadmieru priemyselných parkov. Maďarsko má viac ako 130 takýchto parkov, Česká republika má viac ako 600 ha plne vybavených zón, Poľsko má pre investorov k dispozícii 14 strategických zón.
Na Slovensku je k dispozícii len veľmi malý počet vybavených areálov. Prieskum areálov vykonaný ako súčasť prípravy štúdie Phare k tejto stratégii preukázal existenciu piatich priemyselných zón pre projekty úplne nových kapacít (typu Greenfield), s celkovou rozlohou 600 ha, z toho 323 ha pripadá na jeden areál. Je možné, že existuje niekoľko ďalších areálov, ktoré tento prieskum nepokryl, nie sú však podstatné pre hlavný záver, že je tu nedostatok plne vybavených vhodných stavebných lokalít dosahujúcich taký štandard, ktorý by bol pre kvalitných strategických investorov prijateľný. 
Nedostatok rozvinutých priemyselných zón a parkov vo vhodných lokalitách je sčasti dôsledkom nedostatočného entuziazmu či úsilia zo strany komunálnych inštitúcií. Dôvody súvisia aj s nedostatkom financií na strane obcí, keďže zákon č. 193/2001 Z. z. o podpore zriaďovania priemyselných parkov požaduje 30 % nákladov projektu zriadenia priemyselného parku hradiť zo strany obce. Ďalším problémom podľa názoru konzultantov EÚ je, že v zmysle uvedeného zákona je ustanovená požiadavka na existenciu dvoch záväzných investorov pred poskytnutím štátnej pomoci.
Doterajšia vládna politika podpory zriaďovania priemyselných parkov v SR bola postavená na princípe „iniciatívy zdola“. Štát nemá žiadnu z centra-riadenú politiku zameranú na výstavbu priemyselných parkov v hlavných mestských centrách stredného a východného Slovenska. Z investícií súkromného sektora do priemyselných parkov realizovaných na iných miestach je zjavné, že súkromný sektor nebude vo väčšej miere investovať do priemyselnej zástavby v strede alebo na východe krajiny. Obce samotné k tomu ochotné sú, avšak nemajú na to prostriedky.
Vyššie uvedené analýzy a podkladové informácie je možné zhrnúť do nižšie uvedených odporúčaní na zlepšenie konkurenčnej pozície SR na trhu SI v porovnaní s relevantnými KSVE v oblasti dostupnosti a kvality priemyselných parkov. Tieto odporúčania vo významnej miere zohľadňujú výstupy analytickej a koncepčnej práce odborných konzultantov z EÚ, ktorí pôsobili v SR a spolupracovali s agentúrou SARIO v roku 2002.

4.5.1. Strategické priemyselné parky

Podľa názoru odborných konzultantov z EÚ, ak chce vláda pritiahnuť vysokokvalitné strategické investície do budovania nových kapacít do stredu a východu krajiny, je potrebné, aby zo strany vlády existovala vedomá politika budovania vysokokvalitných priemyselných parkov vo vybraných lokalitách. To znamená poskytnutie finančných prostriedkov vybraným obciam – alebo udelenie zodpovednosti za budovanie priemyselných parkov štátnej organizácii akou je napr. agentúra SARIO. Súkromný sektor sa na takomto budovaní môže zúčastňovať ako účastnícky podnik. Je potrebné, aby túto možnosť preskúmala agentúra SARIO spoločne s obcami. Jednotlivé lokality musia byť zvolené tak, že sa vezmú do úvahy požiadavky investorov. Lokalita by mala byť v meste väčšieho významu s dobrým medzinárodným dopravným spojením a komunikáciami. Areál by mal byť v príjemnom prostredí s blízkou infraštruktúrou služieb a ľahkým spojením s medzinárodnou dopravnou sieťou.
Dostupnosť a kvalita priemyselných parkov je významným faktorom rozhodovania sa investorov o lokalizácii svojich projektov SI. Tento faktor má značný vplyv na úspešnosť úsilia agentúry SARIO prilákať investorov. Od agentúry SARIO sa bude očakávať, že nájde investorov do priemyselných parkov po tom, ako budú vybudované. Z toho  vyplýva, že agentúra SARIO by mala zohrávať kľúčovú úlohu pri výbere lokalít, v ktorých bude vláda podporovať výstavbu priemyselných parkov. Agentúra SARIO by mala taktiež zaviesť štandardy pre priemyselné parky, ktoré budú zahrnuté do databázy dostupných areálov, ktoré majú byť ponúknuté investorom. Spravovanie a rozvíjanie tejto databázy by malo prináležať agentúre SARIO. Súčasná databáza agentúry SARIO obsahuje širokú škálu skutočných a potenciálnych priemyselných areálov, priemyselných zón a priemyselných parkov. Medzi nimi však existuje značný rozdiel v kvalite a povahe vybavenia.
Výber strategických priemyselných parkov a stanovenie procesu ich výstavby si bude vyžadovať vypracovanie koncepcie budovania strategických priemyselných parkov, súčasťou ktorej bude aj riešenie finančného krytia potrebného na budovanie takýchto parkov. Veľkú príležitosť pre zabezpečenie financovania na tento účel predstavujú predvstupové, štrukturálne a kohézne fondy EÚ. Koncepcia si bude vyžadovať stanovenie, ako sa bude na výstavbe angažovať štátny sektor, ako municipálny a ako súkromný. Vláda môže (1) ponechať zodpovednosť za výstavbu obciam, alebo (2) prideliť zodpovednosť za výstavbu strategických priemyselných parkov agentúre SARIO (írske agentúry pre podporu investícií IDA a Shannon Development zodpovedali za výstavbu úspešných priemyselných parkov) alebo (3) zriadiť špeciálnu agentúru pre výstavbu priemyselných parkov, tak ako vykonali vlády Veľkej Británie, Singapuru či Kórey.
Výber lokalít pre umiestnenie strategických priemyselných parkov by mala vykonať agentúra SARIO po konzultácii s MH SR, MPSVR SR, MV SR, MP SR, MF SR a MVRR SR. Ďalším krokom by malo byť vypracovanie štúdií realizovateľnosti, ktoré by mali byť súčasťou predmetnej koncepcie, s cieľom zhodnotiť náklady a ziskovosť výstavby daného areálu. Štúdie realizovateľnosti môžu byť potom použité pri hľadaní spoločníka, ktorý by sa na výstavbe podieľal.

Odporúčanie 4.5.1. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať koncepciu budovania strategických priemyselných parkov pre podporu vytvárania SI do regiónov SR. | Definovať potenciálne lokality pre strategické priemyselné parky, ktoré sú medzinárodne konkurencieschopné, vrátane návrhu financovania a organizačno-právneho zabezpečenia. | MH SR (SARIO) v spolupráci s MVRR SR, MV SR, MP SR , MF SR a MPSVR SR | December 2003

4.5.2. Odstránenie finančných bariér budovania priemyselných parkov

Hlavnou finančnou bariérou budovania priemyselných parkov je požiadavka, aby obce poskytovali dôkaz o finančnom záväzku investora, a požiadavka na spolufinancovanie zo strany obce vo výške 30 % projektovaných nákladov vybudovania priemyselného parku (tieto podmienky sú ustanovené v súčasnom znení príslušného zákona č. 193/2001 Z. z. o podpore na zriadenie priemyselných parkov). Je nereálne žiadať od investora, aby poskytol finančný prísľub pre projekt výstavby priemyselného parku, ktorý je len v teoretickom štádiu procesu výstavby a navyše je závislý od ďalšieho investora. Podobne, za účelom umožnenia realizácie opatrení podľa odporúčania 4.5.1., je potrebné upraviť podmienku spolufinancovania zo strany obce alebo mesta z 30 na 5 %. Z tohto dôvodu by mali byť predmetné požiadavky zo zákona upravené. Pri praktickej realizácii poskytovania pomoci na zriadenie priemyselných parkov, ktorá je nenárokovateľná, je samozrejmé, že prejavený a zdokladovaný záujem investorov ako aj schopnosť spolufinancovania zo strany obce alebo mesta zohráva a bude zohrávať významnú úlohu pri rozhodovaní vlády o udelení podpory na zriadenie priemyselného parku.

Odporúčanie 4.5.2.2. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Predložiť na rokovanie vlády návrh legislatívnej normy na zrušenie podmienky potvrdeného záväzku dvoch investorov pre udelenie podpory na zriadenie priemyselného parku v rámci zákona o podpore na zriadenie priemyselných parkov a podmienky spolufinancovania nákladov zo strany obce alebo mesta podľa tohto zákona. | Zrušiť podmienku požadujúcu dvoch investorov pred podaním žiadosti a podmienku spolufinancovania nákladov zo strany obce alebo mesta z 30 na 5 % a tým vytvoriť priestor pre realizáciu odporúčania 4.5.1. tohto materiálu. | MH SR (SARIO) | December 2003

4.5.3. 	Inštitucionálna podpora pre regióny a obce pri budovaní priemyselných parkov a formulovaní regionálnych stratégií podpory SI

Podľa zistení konzultantov EÚ existujú značné rezervy pre rozširovanie povedomia a poznatkovej základne obcí o koncepciách regionálneho hospodárskeho rozvoja s dôrazom na podporu vytvárania SI na základe budovania priemyselných parkov. Agentúra SARIO by preto mala informovať obce o význame dostupnosti kvalitných priemyselných parkov pri podpore investícií, najmä SI. Je tiež potrebné poskytnúť obciam poradenstvo týkajúce sa úlohy podnikových centier, inkubačných jednotiek a poradenských a podporných služieb pri budovaní mikro, malých a stredných podnikov, ktoré sa budú môcť stať subdodávateľmi pre väčšie projekty SI pritiahnuté do príslušného regiónu.
Agentúra SARIO by mala rozvíjať svoju doterajšiu komunikáciu s regiónmi a obcami, aby mohla priebežne získavať spätnú väzbu o ich súčasnom stave znalostí a kvalifikácie v súvislosti s celou škálou záležitostí týkajúcich sa výstavby vrátane priemyselných zón, priemyselných parkov, inkubačných jednotiek a služieb týkajúcich sa rozširovania a poradenských služieb. Na základe týchto diskusií by agentúra SARIO mala realizovať program pre rozširovanie znalostí a kvalifikácie na strane obcí.

Odporúčanie 4.5.3.1. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať a realizovať program zvyšovania povedomia a kvalifikácie predstaviteľov miest a obcí o koncepciách hospodárskeho rozvoja regiónov a úlohe priemyselných parkov v podpore vytvárania SI v regiónoch SR. | Zvýšiť povedomie a kvalifikáciu predstaviteľov miest a obcí o koncepciách hospodárskeho rozvoja regiónov a úlohe priemyselných parkov v podpore vytvárania SI v regiónoch SR. | MH SR (SARIO) | priebežne

Odporúčanie 4.5.3.2. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať regionálne stratégie podpory vytvárnia SI. | Definovať opatrenia na podporu vytvárania SI v jednotlivých regiónoch SR. | MH SR (SARIO) v spolupráci s regionálnymi inštitúciami | december 2003

4.5.4. Akreditačná schéma

Ako poukazujú skúsenosti a zistenia konzultanov EÚ, investori majú rozmanité požiadavky a nároky na dostupnosť a kvalitu priemyselných areálov pre svoje projekty SI. Súčasná databáza agentúry SARIO obsahuje širokú škálu skutočných a potenciálnych priemyselných areálov, priemyselných zón a priemyselných parkov. Medzi nimi však existuje značný rozdiel v kvalite a povahe vybavenia. Pre uľahčenie procesu napasovania ponuky SR na požiadavky investorov, by agentúra SARIO mala zaviesť štandardy pre klasifikáciu a triedenie priemyselných parkov, ktoré budú zahrnuté do databázy dostupných areálov, ktoré majú byť ponúknuté investorom. Spravovanie a rozvíjanie tejto databázy by malo prináležať agentúre SARIO.
Konkrétnejšie, agentúra SARIO by mala zaviesť akreditačnú schému na hodnotenie a klasifikáciu priemyselných parkov pred ich zaradením do svojej databázy ponúkaných areálov. Mechanizmus hodnotenia areálov by mal zohľadňovať špecifiká danej lokality (veľkosť, obchodné a iné podporné služby, vzdelávacie inštitúcie, služby medzinárodnej dopravy, občiansku vybavenosť, služby zdravotnej starostlivosti, atď.) ako aj špecifiká daného priemyselného areálu.

Odporúčanie 4.5.4. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať systém akreditácie pre priemyselné parky a priemyselné areály. | Umožniť investorom objektívne porovnanie existujúcich priemyselných zón a parkov. | MH SR (SARIO) | 2003

4.6. Infraštruktúra

Infraštruktúra je významným faktorom výberu konečnej lokality pre projekty SI zo strany investorov, teda významne ovplyvňuje vytváranie SI v danej krajine. V SR existuje značný rozdiel čo sa týka podmienok fyzickej infraštruktúry, čo sťažuje dosiahnutie vyváženého regionálneho rozvoja. Z hľadiska atraktívnosti pre SI má vysoký štandard a považuje sa za konkurenčnú len fyzická infraštruktúra na západnom Slovensku. Na strednom a východnom Slovensku existujú infraštrukturálne nedostatky, ktoré naďalej limitujú potenciál pre pritiahnutie SI.
Na zlepšenie konkurencieschopnosti Slovenska v oblasti SI – a za účelom všeobecného zvýšenia ekonomickej rozvinutosti – je potrebné vykonať množstvo krokov, vrátane dokončenia diaľničnej siete, rozvoja leteckých a telekomunikačných služieb a sietí pre tvorbu základného komunikačného kanála pre investície ako sú poradenské linky. V oblasti telekomunikácií je potrebná liberalizácia trhu vedúca k zníženiu cien.
Kvalita sociálnej a zdravotníckej infraštruktúry je taktiež významným lokalizačným faktorom. Zahraniční riadiaci pracovníci, ktorí budú žiť a pracovať na Slovensku, budú mať záujem o dostupnosť kvalitného vzdelávania pre svojich rodinných príslušníkov, zdravotníckych zariadení ako aj zariadení pre voľný čas pre svoje rodiny. Regionálne orgány by si mali byť vedomé týchto záležitostí a mali by ich zahrnúť do svojich plánov na podporu SI.

Odporúčanie 4.6. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Podporvať zvýšenie podielu financovania rozvoja diaľnic a telekomunikačnej siete z prostriedkov NRP. | Zabezpečiť, aby NRP výraznejšie zohľadnil stratégiu SR pre SI a zvýšil financovnie rozvoja diaľnic a telekomunikačnej siete zo štrukturálnych fondov EU. Maximalizovať dopad štrukturálnych fondov na potenciál SR pre pritiahnutie SI. | MVRR SR, MDPT SR, v spolupráci s MH SR (SARIO) | 2003 –2004

4.7. Agentúra na podporu strategických investícií

Odporúčania na vykonanie opatrení na dosiahnutie cieľov stanovených v časti 3 tohto materiálu vychádzajú z analýz a záverov častí 1 a 2, najmä časti 2.5.2. a k nim pripájajú ešte niektoré ďalšie doplňujúce a zdôvodňujúce informácie.
Medzinárodné skúsenosti poukazujú na to, že silná národná agentúra na podporu vytvárania SI môže významnou mierou prispieť k podpore vytvárania SI do danej krajiny. Napríklad takáto agentúra v Írsku (Industrial Development Agency Ireland) zabezpečila vznik asi 17 % zo všetkých 750.000 nových pracovných miest, ktoré v Írsku vznikli za posledných desať rokov, čo predstavuje viac ako 127.000 pracovných miest.
V časti 2.5.2. tohto materiálu je vyhodnotený inštitucionálny rámec na podporu vytvárania SI v regiónoch SR, reprezentovaný predovšetkým agentúrou SARIO, š.p.o. Zároveň sú v tej časti identifikované súčasné prednosti i nedostatky tohto rámca a z nich priamo vyplýva, čo je potrebné urobiť na to, aby boli nedostatky odstránené a tým konkurenčná pozícia SR na trhu SI posilnená. Vyplývajúce odporúčania je možné zhrnúť do nasledovnej schémy.

Odporúčanie 4.7.1. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Zriadiť zahraničné kancelárie š.p.o. SARIO v hlavných zdrojových teritóriách. | Zabezpečiť vykonávanie priameho marketingu v zdrojových teritóriách ako najúčinnejšieho nástroja generovania nových investičných príležitostí. Zabezpečiť efektívnu realizáciu opatrení podľa odporúčania 4.4. tohto materiálu. | MH SR (SARIO) | postupne do decembra 2004

Odporúčanie 4.7.2. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Zriadiť regionálne kancelárie š.p.o. SARIO vo všetkých VÚC okrem Bratislavy. | Zabezpečiť efektívnu realizáciu opatrení podľa odporúčaní 4.1.2., 4.5.1., 4.5.3.1., 4.5.3.2. a 4.5.4. tohto materiálu. | MH SR (SARIO) | postupne do decembra 2003

Odporúčanie 4.7.3. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať stratégiu budovania image a identity SR v zahraničí ako výhodnej potenciálnej lokality pre SI, vrátane návrhu jej financovania. | Zvýšiť povedomie o výhodách investovania v SR u medzinárodných investorských kruhov a odstrániť prekrývanie pojmu Slovakia s pojmom Slovenia. | MH SR (SARIO), MF SR | 2003-2004

Odporúčanie 4.7.4. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie

Presadzovať financovanie inštitucionálneho zabezpečenia podpory prílevu SI do SR zo št. rozpočtu podľa vývoja v porovnateľných krajinách SVE.

Postupne vybudovať medzinárodne konkurencieschopnú agentúru na podporu prílevu SI do SR s regionálnymi a zahraničnými kanceláriami.

MH SR (SARIO), MF SR

apríl 2003 na rok 2004, január 2004 na rok 2005
január 2005 na rok 2006
január 2006 na rok 2007

Odporúčanie 4.7.6. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Vypracovať a realizovať plán generovania investičných príležitostí v perspektívnych odvetviach prostredníctvom priameho marketingu vykonávaného zahraničnými zástupcami agentúry SARIO v hlavných zdrojových teritóriách. | Zvýšenie vytvárania SI v perspektívnych odvetviach a zabezpečenie pozitívnych dopadov týchto SI na ekonomiku SR. | MH SR (SARIO) | postupne do decembra 2005

Odporúčanie 4.7.7. | Zámer | Kompetencia | Termín realizácie
Podporovať vytvárania subdodávateľských väzieb medzi podnikmi so zahraničnou kapitálovou účasťou a domácimi MSP, najmä v perspektívnych odvetviach vymenovaných v časti 3.1.3. tohto materiálu. Program navrhnúť takým spôsobom a v takom čase, aby bolo možné ho finančne zabezpečiť zo zdrojov vyčlenených na NRP SR. | Vykonávanie subdodávateľského programu za účelom maximalizácie potenciálnych výhod pre miestne hospodárstvo, s dôrazom na rozvoj regiónov a zároveň za účelom zvýšenia atraktívnosti regiónov pre SI. | MH SR (SARIO a NARMSP) v spolupráci s MVRR SR | 2003