Dôvodová správa

Zhromažďovanie, spracúvanie, uchovávanie a poskytovanie informácií o osobách právoplatne odsúdených súdmi v trestnom konaní, ako aj o osobách, proti ktorým bolo prokurátormi alebo súdmi právoplatne podmienečne zastavené trestné stíhanie, prípadne bol rozhodnutím prokurátora alebo súdu schválený zmier, ako nová forma rozhodovania v trestnom konaní a s tým súvisiace ďalšie informácie zabezpečuje v registri trestov  Generálna prokuratúra Slovenskej republiky. Vedenie tohto registra, zhromažďovanie podkladov a podávanie informácií z údajov v ňom evidovaných, či už vo forme výpisu z registra trestov alebo odpisu registra trestov upravuje zákon č. 311/1999 Z.z. o registri trestov.

Doterajšie skúsenosti získané pri aplikácii zákona v praxi priniesli niektoré poznatky, ktoré vyvolali potrebu novelizácie tohto zákona. Ide predovšetkým o nutnosť reagovať na zavádzanie nových informačných technológií elektronickou cestou, ktoré umožňujú jednak vedenie registra a jednak odovzdávanie informácií z neho vybraným subjektom touto cestou. Tým sa v nadväznosti na technické prepojenie "on line" predovšetkým zjednoduší a zrýchli podávanie informácií orgánom činným v trestnom konaní.

V súvislosti s novelizáciou Trestného poriadku, ktorou sa zavádza nová forma rozhodovania v trestnom konaní a to prokurátorom alebo súdom schválený zmier, bolo nutné reagovať aj na túto zmenu premietnutím zmieru do registra trestov.

Posúdenie požiadavky Národného bezpečnostného úradu ako aj iných štátnych orgánov najmä Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky a Ministerstva vnútra Slovenskej republiky na rozšírenie vydávania odpisu  registra trestov na celý rad ďalších prípadov viedlo k záveru, že v súlade s čl. 19 Ústavy Slovenskej republiky je, aby sa odpis  registra trestov vydával v prvom rade osobe, ktorej sa týka, čo doterajšia úprava neumožňuje. Osoba, ktorej sa odpis  registra trestov týka, môže do tohto registra iba nahliadnuť. Preto návrh zavádza možnosť vydania odpisu registra trestov osobe, ktorej sa týka. Požiadavky na predloženie odpisu sa môžu riešiť cez osobitné zákony. Návrh v čl. III a IV reaguje na požiadavku Ministerstva vnútra Slovenskej republiky a v zákone o súkromných bezpečnostných službách a v zákone o zbraniach a strelive ustanovuje povinnosť predložiť odpis registra trestov.

Ďalšia zmena reaguje na doterajšie skúsenosti a poznatky vyplývajúce z overovania totožnosti v tom, že na overenie totožnosti žiadateľa postačuje občiansky preukaz, u cudzinca cestovný pas a nie je nutné žiadateľov zaťažovať vo všeobecnosti zadovažovaním ďalších dokladov (napr. rodného listu). Tie môže overujúci orgán požadovať iba v sporných a nejednoznačných prípadoch identifikácie.

Ďalším významným podnetom, ktorého posúdenie viedlo k predloženému návrhu zákona, boli požiadavky Združenia miest a obcí Slovenska, niektorých ďalších regionálnych združení obcí a miest, ako aj samotných občanov, na priblíženie možností podávať žiadosti a overovať správnosť údajov v nich obcami. Požiadavka bola odôvodnená najmä tým, že v minulosti sa na obciach táto agenda vykonávala, počet a rozloženie orgánov prokuratúry je nižší ako počet a sídla okresov a súčasne, že narástol počet prípadov, kedy je občan povinný predložiť výpis z registra trestov. Dostupnosť zadováženia výpisu z registra trestov sa teda podľa ich názoru  v súčasnosti sťažila.

Vzhľadom na význam a dôležitosť výpisu z registra trestov však nie je možné zveriť túto agendu všetkým obciam, ale iba tým, ktoré sú matričnými úradmi, a teda sú personálne odborne vybavené.

Vzhľadom na to, že na overovanie správnosti údajov v žiadosti o výpis z registra trestov nie je možné mechanicky aplikovať zákon č. 599/2001 Z.z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách okresnými úradmi a obcami, bolo potrebné vykonať zmeny nielen v zákone o registri trestov, ale aj v zákone Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z.z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.
 
Navrhovaná zmena nemá za následok zníženie príjmu do štátneho rozpočtu. Doterajší príjem štátneho rozpočtu z poplatkov za výpis z registra trestov pri žiadostiach podaných priamo orgánom prokuratúry bol cca 50 mil. ročne.  Suma správnych poplatkov, ktorá bude vyberaná obcou, znamená príjem do rozpočtov obcí. Vyčíslenie dopadu tejto zmeny nie je možné odhadnúť, keďže nie je možné určiť počet prípadov, kedy sa občania budú so žiadosťami o výpis z registra trestov  alebo odpis registra trestov obracať priamo na obce.

Z týchto dôvodov Ministerstvo financií Slovenskej republiky vo svojom stanovisku zo dňa 9. apríla 2002 podľa § 51 zákona č. 303/1995 Z.z.  o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov berie na vedomie, že predložený návrh nebude mať dosah na štátny rozpočet.

Návrh zákona nemá dopad na zamestnanosť a na tvorbu pracovných miest. So zreteľom na navrhované čl. V a VI nemá negatívny dopad na štátny rozpočet a vo vzťahu k rozpočtu obcí znamená pozitívny  prínos k zvýšeniu príjmov obcí. Celkovú sumu, o ktorú obce môžu zvýšiť svoje príjmy, ale nie je možné vyčísliť vzhľadom na nepredvídateľnosť správania občanov a nemožnosť odhadu v koľkých prípadoch si na vybavenie žiadosti o výpis z registra trestov alebo odpis registra trestov zvolia obec.

Predkladaný návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky a ostatnými zákonmi, ako aj medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

Doložka zlučiteľnosti
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev 
a právom Európskej únie

1. Navrhovateľ zákona:
     Vláda Slovenskej republiky

2. Názov návrhu zákona:
Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 311/1999 Z.z. o registri trestov v znení zákona č. 48/2002 Z.z. a o zmene a doplnení niektorých zákonov

3. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej         únii:

a) problematika návrhu zákona o registri trestov nie je prioritou aproximácie práva podľa článku 70 Európskej dohody o pridružení, ani podľa Národného programu pre prijatie acquis communautaire, Partnerstva pre vstup, Bielej knihy a screeningu; návrh zákona je uvedený v bode 21 Plánu legislatívnych úloh vlády na rok 2002,

b) predmetom návrhu nie sú záväzky vyplývajúce zo schválených negociačných pozícií.

4. Problematika návrhu právneho predpisu:

V práve Európskej únie nie je problematika návrhu zákona priamo upravená, súvisí však s úpravou chrániacou osobné údaje podľa 
-	dohovoru Rady Európy č. 108 o ochrane jednotlivca pri automatizovanom spracúvaní osobných údajov z 21. januára 1981,
-	odporúčania Rady Európy č. 83/10 o ochrane osobnosti pri štatistickom spracúvaní dát,
-	smernice Európskeho parlamentu a Rady č. 95/46 EC o ochrane jednotlivcov pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údaje z 24. októbra 1995.

5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev s právom Európskej únie:
Úplná

6. Gestor (spolupracujúce rezorty):
Generálna prokuratúra Slovenskej republiky

7. Účasť expertov:
Na príprave návrhu zákona sa experti nezúčastňovali.

Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1

	Explicitne sa dopĺňa nová forma rozhodovania v trestnom konaní súvisiaca s ostatnou novelou Trestného poriadku, a to zmier schválený rozhodnutím prokurátora alebo súdu.

K bodu 2

Explicitne sa v zákone vymedzuje účel, na ktorý sa používajú údaje vedené v registri trestov tak, aby ich použitie bolo transparentné. Sú to predovšetkým orgány činné v trestnom konaní, pre ktoré sú údaje z registra mimoriadne významné, ďalej správne orgány konajúce v rámci správneho konania o právach a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb v oblasti štátnej správy a napokon môžu slúžiť ako dôkaz bezúhonnosti alebo bezpečnostnej spoľahlivosti pre rôznych zamestnávateľov.

K bodom 3, 5, 6 a 13

	Návrh reaguje na novelu Trestného poriadku.

K bodu 4

So zreteľom na technický pokrok je nutné umožniť použitie   informačnotechnických prostriedkov pri vedení evidencie registra trestov.

K bodu 7 a 14

Doterajšie skúsenosti a poznatky z vedenia  registra trestov nasvedčujú tomu, že identifikácia osoby môže byť vykonaná rôznym spôsobom a v niektorých prípadoch je významným identifikačným znakom prezývka. Preto sa identifikácia rozšírením o prezývku  premieta do § 4 ods. 1 písm. a) a do § 8 ods. 2.

K bodu 8

Zaradením nového § 5a návrh reaguje na novelu Trestného poriadku.

Na vylúčenie zámeny osôb a zamedzenie prípadného vydania výpisu z registra trestov alebo odpisu  registra trestov na nesprávnu osobu  sa ustanovuje oprávnenie generálnej prokuratúry získavať údaje z evidencie obyvateľov a evidencie občianskych preukazov, cestovných dokladov a matrík na zistenie alebo odstránenie chybných údajov žiadosti alebo v evidencii registra.

Návrh počíta so získavaním informácií z evidencii obyvateľstva vedenej podľa doteraz platného zákona č. 135/1982 Zb. s tým, že po účinnosti zákona č. 253/1998 Z.z., t.z. po 1. júli 2003, sa informácie budú čerpať z registra obyvateľov Slovenskej republiky.

Tento postup má mimoriadny význam pri vylúčení možnosti následného zneužitia stratených alebo odcudzených občianskych preukazov alebo cestovných dokladov na vydanie výpisu z registra trestov alebo odpisu registra trestov slúžiacemu  prípadne k nezákonným podnikateľským aktivitám.

Diaľkový  a nepretržitý prístup do evidencií iných orgánov je samozrejme podmienený vybudovaním elektronickej siete napojenia na tieto orgány a bude môcť byť využívaný až po získaní tejto možnosti.

K bodu 9

Likvidácia trestného listu neumožňuje uchovávať významné doklady a dokumenty archívnej hodnoty, ktoré sú aj po 100 rokoch archívnymi dokumentami. Preto sa navrhuje ustanovenie o likvidácii trestného listu vypustiť.

K bodu 10 

Na účely prijímania do služobného pomeru príslušníkov sa medzi orgány, ktoré na tento účel môžu vyžadovať odpis registra trestov, zaraďuje Národný bezpečnostný úrad.

K bodu 11

	Navrhovaná úprava je významnou zmenou v prístupe k registru trestov ako dôležitému informačnému systému zhromažďujúcemu údaje o následkoch trestnej zodpovednosti osôb. Jeho vedenie plne rešpektuje ochranu osobných údajov podľa osobitného zákona. Právu na ochranu súkromia podľa článku 19 Ústavy Slovenskej republiky tak plne nezodpovedá súčasný stav, podľa ktorého  osoba, ktorej sa register trestov týka, môže iba nahliadnuť to tohto registra, nemôže dostať jeho odpis, pričom rôznym orgánom je tento odpis na základe zákona vydávaný. Je preto logické a v súlade s ústavou, aby tento odpis na žiadosť dostala v prvom rade osoba, ktorej sa týka a tým získala vedomosť  o jeho obsahu.  Ak sa de lege ferenda dospeje k záveru, že údaje z odpisu registra trestov sú potrebné a nevyhnutné ešte z iných ako v súčasnosti upravených dôvodov, osobitné zákony môžu ustanoviť povinnosť osoby predložiť tento odpis. Nová koncepcia zákona sa napokon už premieta do čl. II návrhu vo vzťahu k ochrane utajovaných skutočností a do čl. III a IV vo vzťahu k súkromným bezpečnostným službám a zbrojnému preukazu.

K bodu 12

Odpis  registra trestov nerozlišuje, či je určený orgánom činným v trestnom konaní alebo iným oprávneným orgánom, a preto bolo nevyhnutné vykonať navrhovanú zmenu s tým, že odpis  registra trestov obsahuje v každom prípade aj údaje uvedené v § 7 ods. 9.

K bodu 15

	Navrhované ustanovenie reaguje na praktické poznatky a skúsenosti získané pri vydávaní výpisov z registra trestov v súvislosti so štátnou službou a verejnou službou. Návrh znamená zjednodušenie získavania výpisu z registra trestov v hromadných prípadoch.

K bodu 16

	Návrh premieta v odkaze 13) zmenu právnej úpravy, na ktorú sa odkazuje.

K bodu 17

Rozširujú sa možnosti overovania správnosti údajov uvedených v žiadosti o výpis z registra trestov alebo odpis registra trestov o obce a mestské časti. Znamená to, že žiadosti o výpis z registra trestov by sa po účinnosti navrhovaného zákona mohli podávať nielen na orgánoch prokuratúry, ale aj na obciach. Nie je to však mechanické implantovanie tejto agendy všetkým obciam, ale iba tým, ktoré sú matričnými úradmi. Zoznam obcí, ktoré sú matričnými úradmi, obsahuje čl. VII zákona č. 416/2001 Z.z. o prechode niektorých pôsobností z orgánov štátnej správy na obce a vyššie územné celky.

Vzhľadom na význam, dôležitosť a najmä spoľahlivosť správnosti identifikácie osoby, ktorej sa výpis týka, zúžil sa okruh overujúcich subjektov na obce, ktoré vedú matriky najmä so zreteľom na predpoklad náležitej odbornosti získaný overením   osobitnej odbornej spôsobilosti matrikárov.

Keďže v prípade žiadosti o výpis z registra trestov ide o overovanie správnosti údajov v žiadosti, je možné pri tomto postupe len primerane aplikovať zákon č. 599/2001 Z.z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách okresnými úradmi a obcami.

Správnosť údajov v žiadosti o výpis z registra trestov alebo odpis registra trestov overujú aj zastupiteľské úrady v rámci ich prijímania a vydávania výpisu alebo odpisu registra trestov. Úkon zastupiteľského úradu je spoplatnený v položke 264 zákona o správnych poplatkoch ako konzulárny poplatok. 

K bodu 18

Vzhľadom na negatívne skúsenosti s upravovaním žiadostí zo strany občanov po ich overení, návrh explicitne ustanovuje, že po overení  správnosti údajov v nich orgány prokuratúry, obce, ako aj zastupiteľské úrady zašlú žiadosť priamo generálnej prokuratúre.

K bodu 19

	Vzhľadom na zaradenie čl. III a IV do návrhu zákona bolo potrebné vypustiť citáciu k odkazu č. 14).

K bodu 20

Navrhovaná zmena reaguje na zaradenie zmieru schváleného v rozhodnutí prokurátora alebo rozhodnutím súdu do § 5a.

K bodu 21

Vzhľadom na to, že overovanie správnosti údajov v žiadosti o výpis z registra trestov alebo odpis registra trestov obcou patrí do výkonu samosprávy obce, bolo nevyhnutné zabezpečiť finančné krytie nákladov obce s tým spojených. 

S tým súvisí aj zmena zákona o správnych poplatkoch, ktorou sa zavádza nový správny poplatok plynúci do rozpočtu obce. Poplatok za vydanie výpisu z registra trestov alebo odpisu registra trestov  plynúci do štátneho rozpočtu zostáva nezmenený.

K bodu 22

Zmena súvisí so zákonom č. 48/2002 Z.z., ktorým sa § 7 doplnil o nový odsek 2.

K bodu 23

Vzhľadom na príslušnosť generálnej prokuratúry na vedenie registra trestov, a teda zhromažďovanie, spracúvanie a vydávanie informácií a údajov v ňom vedených, je potrebné, aby skúsenosti a poznatky orgánu zodpovedného za jeho vedenie našli svoj odraz aj vo vydávaní tlačív ním používaných. Z toho dôvodu sa ustanovuje príslušnosť generálnej prokuratúry na zabezpečovanie týchto úradných tlačív namiesto ich doterajšieho zabezpečovania prostredníctvom Ministerstva spravodlivosti SR.

V navrhovanom odseku 6 sa reaguje na ďalšiu elektronizáciu odovzdávania informácií medzi orgánmi štátu. Znamená to, že ak je to možné a existuje náležité bezproblémové prepojenie, môžu sa určené doklady odovzdávať v elektronickej forme.

K bodu 24 a 25

Doterajšia právna úprava neurčuje, ako sa má nakladať s trestnými listami, oznámeniami súdov, ktoré majú byť vyradené z dôvodu sťažnosti pre porušenie zákona, obnovy konania, rehabilitácie alebo podmienečného zastavenia trestného stíhania, a preto po vyradení vytvárajú samostatnú databázu. Jej udržiavanie a prípadné poskytovanie údajov z nich, ale bez náležitej zákonnej úpravy, odporuje zákonu o ochrane osobných údajov. Poznatky praxe však ukazujú, že spomenuté doklady a údaje z nich požadujú súdy, ministerstvo spravodlivosti, Národný bezpečnostný úrad alebo osoby, ktorých sa týkajú pre iné konania ako trestné konanie. V minulosti mali tieto doklady mimoriadny význam pri rehabilitačnom konaní a v budúcnosti môžu slúžiť napr. na zistenie bezpečnostnej spoľahlivosti osoby v prípade, že sa do odpisu  registra trestov už nezaznamenáva podmienečné zastavenie trestného stíhania a Národný bezpečnostný úrad uvádza, že preverovaná osoba v dotazníku takéto podmienečné zastavenie uviedla. Preto sa navrhuje upraviť uschovávanie dokumentácie.

Nevyhnutnosť reglementovania doterajšej úschovy vyradených dokumentov si vyžaduje úpravu podľa navrhovaného § 10a.

K čl. II

Potreba náležitého zistenia bezpečnostnej spoľahlivosti osoby si vyžaduje malú novelu zákona č. 241/2001 Z.z. o ochrane utajovaných skutočností a o zmene a doplnení niektorých zákonov v tom, že osoba navrhovaná na oboznamovanie s utajovanými skutočnosťami predkladá namiesto výpisu odpis registra trestov.

K čl. III a IV

	Navrhované zmeny a doplnenie zákona č. 379/1997 Z.z. o súkromných bezpečnostných službách v znení neskorších predpisov a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 246/1993 Z.z. o zbraniach a strelive v znení neskorších predpisov vyplývajú z potreby reagovať na možnosť vydávania odpisu registra trestov osobe, ktorej sa týka a ustanoviť povinnosť predložiť tento odpis, ak je to nevyhnutné na zabezpečenie zistenia spoľahlivosti osoby, ktorá  je alebo zamestnávateľom alebo zamestnancom súkromnej bezpečnostnej služby. Rovnako platí aj pre zistenie spoľahlivosti osoby, ktorá je žiadateľom o zbrojný preukaz.

K čl. V

Navrhovaná zmena sadzobníka správnych poplatkov vychádza z potreby určiť správny poplatok za činnosť obce pri overovaní správnosti údajov v žiadosti o výpis z registra trestov alebo odpis registra trestov. Pri navrhovaní sadzby sa vychádzalo z adekvátne porovnateľného správneho poplatku za osvedčenie podpisu v sume 30 Sk a primeraných nákladov na odoslanie žiadosti na generálnu prokuratúru. Poplatok je príjmom rozpočtu obce. Vo vzťahu k občanovi predstavuje poplatok za službu obce spočívajúcu v tom, že overí žiadosť a zašle ju príslušnému orgánu. Tým občanovi ušetrí cestu do sídla prokuratúry. Je na zvážení občana, ktorý postup si zvolí. Tým nie je dotknutá poplatková povinnosť 100 Sk za výpis z registra trestov alebo odpis registra trestov podľa zákona č. 71/1992 Zb. o súdnych poplatkoch a poplatku za výpis z registra trestov v znení neskorších predpisov.

K čl. VI

Vzhľadom na možnosť získať odpis  registra trestov osobou ktorej sa týka, bolo nutné doplniť spoplatnenie odpisu registra trestov.

K čl. VII

	So zreteľom na časté používanie zákona o registri trestov a jeho lepšie uvedenej do povedomia obyvateľov je potrebné vydať jeho úplné znenie obsahujúce doterajšie novely.

K čl. VIII

Navrhovaná účinnosť odráža potrebu náležitej legisvakancie na oboznámenie sa s novou právnou úpravou.