Author: HatarovaZ
Last saved by: .
Company: MOSR

S P R Á V A
o výsledkoch prípravy na členstvo v NATO a o prioritách postupu pri plnení úloh Ročného národného programu prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO vovojenskej a obrannej oblasti na rok 2001

Stratégia postupu v príprave Slovenskej republiky na členstvo v NATO vo vojenskej a obrannej oblasti na roky 2001 až 2006, ktorú na základe návrhu ministra obrany Slovenskej republiky vláda Slovenskej republiky schválila uznesením č. 204 z 29. marca 2000, požadovala od Ministerstva obrany Slovenskej republiky a Armády Slovenskej republiky
-	pokračovať vo vecnom plnení cieľov interoperability a dočasných partnerských cieľov a skončiť tento proces do konca roku 2000,
-	prijať navrhované partnerské ciele a aplikovať ich ako základ plánovaných premien vo  vojenskej a obrannej oblasti Slovenskej republiky v rokoch 2001 až 2006,
-	rozšíriť a konkretizovať realizáciu strategického zámeru reformy rezortu ministerstva obrany a  Národného programu prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO, zladiť prístupový proces Slovenskej republiky a jeho dynamiku s vývojom rokovaní o ďalšom kole rozšírenia NATO.
Tento prístup Slovenskej republiky k vojenským a obranným prípravám na členstvo v NATO plne rešpektuje závery washingtonského summitu, podľa ktorých práve realizácia partnerských cieľov má umožniť krajinám ašpirujúcim na členstvo v NATO napredovať v prácach uskutočňovaných v rámci Akčného plánu členstva (MAP) a uplatniť potenciál programu PzM v záujme postupného plnenia kritérií a parametrov členstva. Platforma rokovaní o MAP, podobne ako v celom predchádzajúcom období spolupráce v rámci PzM, vytvorila okrem priestoru na konzultácie o strategických zámeroch vo vzájomných vzťahoch s NATO aj dostatok možností na uplatnenie zásady, na základe ktorej si každá ašpirantská krajina určuje individuálne tempo prípravy na vstup do NATO. 

I.	Hlavné smery v príprave Slovenskej republiky na členstvo v NATO v rokoch 2001 až 2006 vo vojenskej a obrannej oblasti 

Partnerské ciele tak, ako ich orgány NATO navrhli Slovenskej republike aplikovať vnasledujúcich rokoch, akceptujú strategický cieľ urýchliť proces prípravy na začlenenie Slovenskej republiky do systému kolektívnej obrany tým, že 
-	presahujú rámec doteraz prevládajúcej spolupráce s NATO v oblasti medzinárodnej bezpečnosti a vytvárajú rámec na spoluprácu v oblastiach bezprostredne sa týkajúcich  obrany štátu a formovania účelných obranných kapacít vrátane výstavby moderných ozbrojených síl v dlhodobom výhľade po roku 2010,
-	svojou podstatou predstavujú vnútorne logicky usporiadanú, previazanú a časovo zladenú sústavu kvantitatívnych a kvalitatívnych parametrov, ktorých splnenie poskytuje záruky na dosiahnutie minimálnej úrovne vojenskej a obrannej pripravenosti požadovanej v súvislosti s prijatím za člena NATO.
Táto kvalitatívne nová etapa spolupráce Slovenskej republiky s orgánmi NATO a s členskými krajinami Aliancie vytvára všestranné podmienky na konzultácie o 
-	celkovej stratégii príprav na členstvo v NATO a o realizácii jednotlivých programov,
-	harmonizácii národných právnych úprav týkajúcich pristúpenia k Washingtonskej zmluve a pôsobenia v systéme kolektívnej obrany,
-	prispôsobovaní funkcií jednotlivých modulov obrany štátu a štruktúry ozbrojených síl štruktúram prevládajúcim v štátoch NATO tak, aby vyhovovali potrebám obranného plánovania a boli v budúcnosti adaptabilné na stratégiu NATO,
-	zvyšovaní výkonnosti vyčlenených síl pre spoločné operácie, o príprave integrácie vzdušných síl predurčených na začlenenie do integrovaného systému protivzdušnej obrany NATO,
-	dosahovaní parametrov kompatibility systémov velenia, riadenia, spojenia, ich informačného zabezpečenia, o štandardizácii pomerov v oblasti ochrany a bezpečnosti informácií,
-	personálnom manažmente, o približovaní vzdelávania, školenia a výcviku pomerom vNATO, o spôsoboch urýchlenia zmien v používaných doktrínach a postupov vo velení a riadení,
-	výstavbe a modernizácii vybraných prvkov národnej obrannej infraštruktúry,
-	príprave plánov na zavedenia moderných typov zbraní a techniky. 
Vo výhľade do roku 2006 partnerské ciele rozširujú a konkretizujú realizáciu strategického zámeru reformy, orientujú pozornosť na postupné formovanie tých stránok obranyschopnosti štátu a bojovej pripravenosti ozbrojených síl, ktoré sú z hľadiska príprav na členstvo v NATO prvoradé a kľúčové. Ciele našli svoje vyjadrenia  aj v štúdiách, ktoré pre potreby rezortu ministerstva obrany vypracovali zahraničné odborné tímy zo Spojených štátov amerických a Spojeného kráľovstva Veľkej Británie a Severného Írska. 
Komparácia prístupu ôsmich ašpirantských krajín (Rumunská republika neuvoľnila svoje dokumenty pre ostatné ašpirantské krajiny) ukázala, že snáď až na Albánsku republiku a Macedónsku republiku, všetky ostatné využili túto príležitosť tak, aby výsledkami zmien vo vojenskej a obrannej oblasti podporili svoje ambície stať sa členom Aliancie v rámci nasledujúceho kola rozširovania. Potvrdzuje to nielen celkový počet prijatých partnerských cieľov, ale aj rozhodnutie o vnútornej dynamike postupu pri plnení parametrov jednotlivých cieľov.
Z časového hľadiska boli partnerské ciele rozčlenené tak, aby Slovenská republika bola po prijatí politických rozhodnutí o rozšírení NATO a prizvaní Slovenskej republiky k akcesným rozhovorom pripravená plynulo vstúpiť do etapy prístupového procesu, keď partnerské ciele po doplnení nadobudnú charakter cieľov síl (Target Force Goals), ktoré tvoria v krajinách NATO spolu so smernicami pre obranné plánovania základ obranného plánovania a plnenia požiadaviek štandardizácie. Tým sa v konečnom dôsledku otvoril priestor na zladenie uskutočňovaných premien v rezorte ministerstva obrany s vývojom rokovaní oďalšom kole rozšírenia NATO.

II.	Dosiahnuté výsledky vojenských a obranných príprav Slovenskej republiky na členstvo v NATO v roku 2000

Závery rokovaní s predstaviteľmi NATO umožnili Ministerstvu obrany Slovenskej republiky a Armáde Slovenskej republiky sústrediť sa v roku 2000 na uzavretie procesu plnenia 29 cieľov interoperability prijatých v rámci Plánovacieho a hodnotiaceho procesu PzM (PARP) v roku 1997 (podľa pôvodných záväzkov mali byť ciele splnené do konca roku 1999). Do konca uplynulého roka bolo úplne splnených 27 cieľov interoperability a päť dočasných cieľov zameraných na zvýšenie interoperability vyčlenených síl na operácie na podporu mieru. Zostávajúce dva ciele boli splnené čiastočne a plnenie určených štandardizačných požiadaviek sa skončí v priebehu tohto roka v rámci plnenia kritérií partnerských cieľov. 
Táto úroveň splnenia cieľov interoperability a dočasných cieľov umožnila rozšíriť kapacity a zvýšiť dostupnosť vyčlenených pozemných síl Armády Slovenskej republiky na operácie na podporu mieru v rozsahu záväzkov Slovenskej republiky nielen voči NATO, ale aj voči ostatným medzinárodným organizáciám. Vyslanie ženijnej jednotky v sile roty do mierovej operácie UNMNEE v Etiópii a Eritrei v závere roku 2000 spoločne s kontingentmi iných krajín NATO potvrdzuje tento rast interoperability jednotiek pozemných síl Armády Slovenskej republiky, ich pripravenosti na dlhodobé nasadenie i v mimoriadne náročných geografických a klimatických podmienkach mierovej misie uskutočňovanej vo vzdialenej africkej krajine.
Dosiahnutá úroveň splnenia predchádzajúcich záväzkov voči NATO umožňuje postúpiť do novej etapy vojenských a obranných príprav na členstvo v NATO. Podstatu tejto zmeny v porovnaní s krokmi uskutočnenými v predchádzajúcom období tvorí samotný obsah partnerských cieľov, ktoré zameriavajú ašpirantské krajiny na aplikáciu základných štandardizačných požiadaviek NATO v celej štruktúre ozbrojených síl a na postupné sformovanie požadovaných obranných kapacít a vojenských schopností, ktoré im umožnia zvládnuť základné povinnosti vyplývajúce z Washingtonskej zmluvy.

III. 	Priority postupu v roku 2001 v príprave na členstvo Slovenskej republiky v NATO vo vojenskej a obrannej oblasti 

Pôvodné zámery postupu v príprave na členstvo v NATO vo vojenskej a obrannej oblasti na rok 2001 vychádzali z cieľa urýchliť proces plnenia podmienok na prijatie do NATO tak, aby sa čo najrýchlejšie prekonali dôsledky predchádzajúceho vývoja charakterizovaného ťažkosťami spôsobenými v období pred rokom 2000, keď napriek vyjadrovaným stanoviskám nebola oblasť príprav na vstup do NATO prioritou a plnenie konkrétnych úloh nebolo podložené vyčlenením adekvátnych finančných zdrojov. Kalkulácia nákladov v očakávaní rastu rozpočtu rezortu ministerstva obrany v závislosti na raste HDP  predpokladala výdavky na roky 2001 až 2006 v celkovej sume 19,9 mld. Sk, z ktorej sa na partnerské ciele plánovalo v roku 2001 vydať 3,170 mld. Sk. Tieto výdavky boli zaradené do Ročného programu prípravy Slovenskej republiky na členstvo v NATO na rok 2001 (RNP PRENAME 2001). 

Vzhľadom na to, že uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 773/2000, ktorým bol RNP PRENAME 2001 vrátane uvedených kalkulácií výdavkov schválený, zároveň uložilo ministrom vlády Slovenskej republiky zabezpečiť plnenie určených úloh ako prioritných v rámci úloh rezortov, bolo nutné po schválení rozpočtu pristúpiť k revízii plánovaných zámerov na rok 2001 a hľadať východisko, ktoré s prihliadnutím na situáciu v tvorbe zdrojov bude minimalizovať dôsledky redukcie plánovaných výdavkov tak, aby podľa možnosti neboli ohrozené základné strategické ciele Slovenskej republiky vo vzťahu k NATO. 
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spolu s velením Armády Slovenskej republiky na rozdiel od minulej praxe prvýkrát uplatnilo možnosť, ktorú vytvára previazanosť cieľov vojenských a obranných príprav na členstvo v NATO s dlhodobými cieľmi reformy rezortu ministerstva obrany a stanovilo priority na rok 2001 tak, aby aktivizovali dostupné zdroje na podporu rozhodujúcich strategických zámerov. Výsledkom je vyčlenenie sumy 895,73 mil. Sk v rozpise prostriedkov rozpočtu rezortu ministerstva obrany na plnenie konkrétnych úloh vyplývajúcich z projektov partnerských cieľov v roku 2001, ktorá bola vytvorená
-	vyčlenením prostriedkov z rozpočtu v hodnote 691 mil. Sk plánovaných na rozvojové programy, 
-	znížením plánovaných prostriedkov na rutinnú údržbu a bežnú investičnú činnosť o 200mil. Sk,
-	znížením prostriedkov na nákup materiálu pre Ministerstvo obrany Slovenskej republiky o 20 mil. Sk,
-	znížením plánovaných prostriedkov na osobitný účet sociálneho poistenia o 90 mil. Sk,
-	znížením prostriedkov na disciplinárne odmeny o 28 mil. Sk, 
-	použitím prostriedkov zo splátok od OSN na zvláštny účet za účasť v mierových misiách v sume 142,9 mil. Sk,
-	uhradením nákladov na bezprostrednú realizáciu vybraných cieľov týkajúcich sa prípravy personálu a výcviku v sume 48,55 mil. Sk z bežných výdavkov.
Táto suma 895,73 mil. Sk spolu so sumou 785,6 mil. Sk, ktorú predbežne navrhol prideliť Výbor vlády pre prípravu Slovenskej republiky na členstvo v NATO na plnenie programov zverených do pôsobnosti rezortu ministerstva obrany z prostriedkov vyčlenených v kapitole Všeobecná pokladničná správa, však vytvorila zdroje len v hodnote 1,681 mld. Sk. V prípade, že Ministerstvo obrany SR bude musieť plniť ciele s týmito prostriedkami bude takéto východisko vo svojich dôsledkoch kritickou alternatívou doteraz schválených zámerov postupu v príprave Slovenskej republiky na členstvo  v  NATO  uvedených  vuzneseniach vlády Slovenskej republiky č. 204/2000 ač.773/2000 v tom, že jeho aplikácia bez chýbajúcich 685 mil. Sk spomalí tempo v príprave na členstvo a spôsobí predĺženie obdobia potrebného na splnenie požadovaných minimálnych kritérií vo vojenskej a obrannej oblasti minimálne o jeden rok. Z finančného a vecného hľadiska vojenských a obranných príprav na členstvo v NATO v roku 2001 toto riešenie znamená
1.	aplikáciu štandardov zaradených do 36 partnerských cieľov v oblasti doktrín a administratívnych postupov, obnovu pravidelného výcviku, intenzifikáciu odbornej a jazykovej prípravy personálu,
2.	prioritu úloh, ktoré vytvárajú nevyhnutné podmienky na realizáciu ôsmich cieľov v oblasti informácií, ich bezpečnosti a ochrany, výstavby komunikačných prostriedkov v hodnote 391,6 mil. Sk, ôsmich cieľov na úseku modernizácie techniky a výzbroje pozemného vojska, doplnenia vševojskovej protivzdušnej obrany  a vybavenia termovíznymi zobrazovacími prostriedkami nočného videnia v hodnote 282,5 mil. Sk, dvoch cieľov zameraných na obnovu technickej životnosti a modernizáciu rádiolokačnej techniky a jej vybavenosti kompatibilnými identifikačnými prostriedkami v hodnote 445mil. Sk, jedného cieľa zameraného na modernizáciu leteckej techniky vyčlenenej na operácie na podporu mieru v hodnote 134mil. Sk, jedného cieľa požadujúceho výstavbu navigačného systému vzdušných síl  v hodnote 65 mil. Sk, realizáciu troch cieľov v oblasti infraštruktúry obrany s výdavkami v sume 58 mil. Sk, dvoch cieľov v oblasti výstavby kapacít zdravotníckej starostlivosti s nákladmi v sume 37 mil. Sk, dvoch cieľov zameraných na zdokonalenie ochrany vojsk pred účinkami zbraní hromadného ničenia v hodnote 31,8 mil. Sk a pokračovanie v plnení cieľa požadujúceho dostupnosť vyčlenených vzdušných síl pre operácie na podporu mieru s nákladmi 186,95 mil. Sk na zabezpečenie ich výcviku,
3.	odloženie plnenia plánovaných zámerov a predĺženie obdobia na splnenie parametrov cieľov modernizácie taktických komunikačných prostriedkov, výstavby kompatibilných leteckých navigačných prostriedkov, modernizácie vrtuľníkov, logistickej podpory vyčlenených síl a vybraných prvkov infraštruktúry. 
Zmenu tejto situácie môže priniesť len riešenie zamerané na prekonanie disproporcie medzi požiadavkami a disponibilnými zdrojmi v sume približne 685 mil. Sk. Jednu z možností poskytuje revízia rozhodnutia o rozdelení sumy 1,274960 mld. Sk v kapitole Všeobecná pokladničná správa určenej na plnenie úloh RNP PRENAME 2001, ktoré prijal Výbor vlády pre prípravu Slovenskej republiky na členstvo v NATO na svojom 12. zasadnutí 15. januára 2000. Výbor vlády na úrovni štátnych tajomníkov v poslednom rozhodnutí neprihliadol dostatočne k stanoveným prioritám v príprave na členstvo v NATO ani ku skúsenostiam z minulých rokov potvrdzujúcim, že dôsledky oslabenia rozhodnosti postupu v začiatočnej fáze presadzovania požiadaviek štandardizácie do celej štruktúry ozbrojených síl možno prekonať len veľmi ťažko bez predĺženia obdobia potrebného na splnenie partnerských cieľov. Ministerstvo obrany Slovenskej republiky vzhľadom na doteraz uskutočnené kroky vo vyčleňovaní prostriedkov z vlastného rozpočtu na plnenie partnerských cieľov  navrhuje vrátiť sa na úrovni ministrov vlády Slovenskej republiky spolupredsedajúcich výboru k tomuto rozhodnutiu a zmeniť doterajšie prerozdelenie vyčlenených prostriedkov v kapitole Všeobecná pokladničná správa. Na základe dôsledného rešpektovania stanovených priorít sa odporúča vyčleniť 47,11 mil. Sk na prácu s verejnosťou, 1mld. Sk na partnerské ciele a 227,850 mil. Sk na Národný bezpečnostný úrad. 
V súlade so závermi rokovania podpredsedu vlády Slovenskej republiky I. Mikloša s ministrom obrany Slovenskej republiky J. Stankom a štátnym tajomníkom Ministerstva financií Slovenskej republiky V. Podstránskym Ministerstvo obrany Slovenskej republiky navrhuje uskutočniť kroky, ktoré po zhodnotení hospodárskych výsledkov tohto roka umožnia Ministerstvu financií Slovenskej republiky vyčleniť zostávajúcich 469,7 mil. Sk na tieto účely, pričom v záujme plynulého plnenia úloh ministerstvo obrany bude môcť čerpať uvedené prostriedky formou uvoľnenia viazania rozpočtových prostriedkov vyčlenených v štátnom rozpočte na rok 2001 od začiatku roka. 

IV.	Opatrenia k zabezpečeniu úloh v príprave na vstup do NATO v období do roku 2006

V záujme zvýšenia dôveryhodnoti Slovenskej republiky v NATO bude potrebné prijať opatrenia, ktoré v nasledujúcom období predídu vzniku situácií spôsobených nedostatočnými zdrojmi a vytvoria podmienky na rovnováhu medzi plánovanými  zámermi a disponibilnými zdrojmi. Na spomínanom rokovaní podpredsedu vlády Slovenskej republiky s ministrom obrany Slovenskej republiky a štátnym tajomníkom Ministerstva financií Slovenskej republiky bol urobený záver, že pre rok 2002 budú na potreby rezortu ministerstva obrany vyčlenené prostriedky na výdavky z kapitoly Ministerstva obrany Slovenskej republiky zodpovedajúce podielu 0,1 %  HDP. Podiel výdavkov na obranu z HDP v roku 2002 bude potrebné zachovať pre prípravu strednodobého plánu až do roku 2006. Tým sa vytvoria možnosti na rovnomerné plnenie partnerských cieľov v celom nasledujúcom období bez rizík súvisiacich s odkladaním termínov splnenia základných kritérií členstva vo vojenskej a obrannej oblasti.
S týmto cieľom vedenie Ministerstva obrany SR a velenia Armády SR v uplynulých dňoch opätovne zhodnotilo celú škálu partnerských cieľov a je pripravené navrhnúť pri rokovaniach v orgánoch NATO opatrenia, ktoré pri zachovaní základnej stratégie postupu prispejú k  zreálneniu úloh vyplývajúcich z vnútornej štruktúry partnerských cieľov. Z  analýz vyplýva, že najvhodnejším riešením bude zrušenie  záväzku prijatého v roku 1995 o vyčlenení jednotky lietadiel MiG-29 pre operácie na podporu mieru a pokračovanie v príprave vzdušných síl podľa novej koncepcie ich rozvoja. Tento krok zníži celkové výdavky na vojenské a obranné prípravy v období do roku 2006 z 19,9 mld. Sk na 15,995 mld. Sk.
Vzhľadom na povahu a previazanosť stanovených minimálnych vojenských a obranných kritérií podmieňujúcich začlenenie ašpirantských krajín do systému kolektívnej obrany bude potrebné návrhy na zmeny v postupe v plnení partnerských cieľov prekonzultovať s politickými a vojenskými predstaviteľmi NATO.  
V nasledujúcich mesiacoch sa uskutoční niekoľko stretnutí s predstaviteľmi orgánov NATO, ktoré vyvrcholia  20. apríla 2001 rokovaním Severoatlantickej rady celkovým posúdením dosiahnutého postupu v oblasti príprav na začlenenie Slovenskej republiky do systému kolektívnej obrany za účasti ministra zahraničných vecí Slovenskej republiky aministra obrany Slovenskej republiky. Výsledkom bude schválenie Správy o pokroku Slovenskej republiky, ktorá bude z pohľadu vojenských a obranných príprav tvoriť základ na aktualizáciu a doplnenie partnerských cieľov na roky 2003 až 2008. Tento prístup politických a vojenských orgánov NATO vytvára dostatočnú základňu nielen na všestranné posúdenie  potenciálu Slovenskej republiky a dynamiky premien a plniť základné požiadavky spojené s prípadným prijatím za člena Aliancie, ale aj na prípadné rokovanie o úprave doteraz schválených zámerov.
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky bude ďalej zdokonaľovať osvedčené mechanizmy partnerskej spolupráce, ktoré poskytujú dostatok možností spoločne s NATO identifikovať stav a dosahované výsledky v plnení požiadaviek na členstvo v NATO v jednotlivých etapách prípravy, usmerňovať vyčlenené zdroje na plnenie prioritných požiadaviek minimálnej úrovne vojenskej a obrannej pripravenosti na členstvo v NATO. Aj preto sa v nasledujúcom období Ministerstvo obrany Slovenskej republiky spolu s predstaviteľmi Armády Slovenskej republiky zameria na rozšírenie konzultatívneho rámca s odbornými orgánmi NATO a s výbormi a veliteľstvami NATO. 
Na podporu plnenia cieľov Ministerstvo obrany Slovenskej republiky rozšíri dvojstrannú spoluprácu s členskými krajinami NATO a diferencovane bude využívať jej  možnosti na  podporu realizácie najnáročnejších programov prípravy na členstvo v NATO tak, ako to už v súčasnosti dokumentuje dvojstranná spolupráca so Spojenými štátmi americkými, Spojeným kráľovstvom Veľkej Británie a Severného Írska a s Nemeckou spolkovou republikou.