Author: Ingr Jozef
Last saved by: agenda0
Company: LPO

(N á v r h)

Legislatívny zámer zákona 
o použití analýzy deoxyribonukleovej kyseliny
 na účely trestného konania

Účelom navrhovanej právnej úpravy je právne vymedziť podmienky zaisťovania biologického materiálu na analýzu deoxyribonukleovej kyseliny (ďalej len „DNA“) a s ňou súvisiacu individuálnu identifikáciu osôb na účely trestného konania, určiť možnosti využívania výsledkov analýzy DNA, ustanoviť práva a povinnosti orgánov činných v trestnom konaní, ako aj osôb podozrivých, obvinených a odsúdených za spáchanie trestného činu, vymedziť pôsobnosť Kriminalistického a expertízneho ústavu Policajného zboru (ďalej len „kriminalistický ústav“) pri vykonávaní analýzy DNA, zriaďovaní, prevádzkovaní a využívaní  národnej databázy profilov DNA ( ďalej len „databázy“) .           

I.  Zdôvodnenie vypracovania zákona o použití analýzy DNA na účely trestného   konania

1) Vývoj analýzy DNA na účely trestného konania
Boj proti zločinu a s tým súvisiace dokazovanie a objasňovanie trestných činov je verejným záujmom a jedným z prvoradých záujmov v rámci všetkých členských štátov Rady Európy. Je preto nevyhnutné, aby sa tento boj viedol najmodernejšími a najúčinnejšími prostriedkami, ktoré máme k dispozícii 
DNA technológia bola na účely trestného konania prvýkrát použitá v roku 1985 vo Veľkej Británii. Išlo o prvé využitie metódy analýzy DNA v súdnom prípade (A.J. Jeffreys et. al, „Pozitívna identifikácia prípadu imigračného testu s použitím ľudskej DNA daktyloskopie“, Nature 317: 818-819, 1985). Analýza DNA umožňuje určiť totožnosť jednotlivca prostredníctvom vyšetrenia veľmi malého množstva krvi alebo iného biologického materiálu ľudského pôvodu. Táto nová technika analýzy biologických stôp sa veľmi rýchlo ukázala ako cenná najmä na určenie totožnosti jednotlivca pri vyšetrovaní trestných činov a    v trestnom konaní, a to tým, že umožňovala buď podozrivého zbaviť viny, alebo jeho vinu dokázať. Súčasne bolo evidentné, že použitie tejto techniky nesie riziko nielen v technickej aplikácii, ale najmä pokiaľ ide o základné práva, ako je právo na rešpektovanie súkromia a rodinného života, právo na spravodlivý súd a na úctu k ľudskému telu. 
S postupným nárastom trestnej činnosti po roku 1989, vývojom DNA technológií a        v súlade s odporúčaniami Európskej únie  (ďalej len „EÚ“), bolo aj na Slovensku nutné aplikovať najnovšie poznatky vedy v oblasti analýzy DNA do kriminalistickej praxe. 
Na Slovensku bola metóda analýzy DNA na účely trestného konania použitá prvýkrát v roku 1990. Znalecký posudok bol vypracovaný súdnymi znalcami v Laboratóriu molekulárnej biológie Prírodovedeckej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave. Uvedené pracovisko ako jediné v tom čase bolo schopné vykonať skúmanie na požadovanej úrovni v rámci bývalej Československej republiky. V roku 1992 bolo na kriminalistickom ústave zriadené nové oddelenie genetickej analýzy a antropológie zamestnávajúce absolventov Prírodovedeckej fakulty Univerzity Komenského v Bratislave, odbor molekulárna biológia a genetika, špecializácia genetika človeka a odbor všeobecná biológia, špecializácia antropológia. Novozriadené oddelenie vypracovalo prvý znalecký posudok metódou analýzy DNA v roku 1993. Postupným vývojom sa docielilo, že objasňovaním občianskoprávnych sporov (predovšetkým paternitné spory, t.j. určovanie otcovstva) sa zaoberá Laboratórium molekulárnej biológie Prírodovedeckej fakulty Univerzity Komenského a  trestnoprávne záležitosti sú  v kompetencii kriminalistického ústavu. 
Súčasne bolo ustanovené používanie metódy analýzy DNA na účely trestného konania nariadením ministra vnútra Slovenskej republiky č. 20/1993 o používaní metódy DNA pri identifikácii osôb na účely trestného konania. V uvedenom nariadení je okrem iného zakotvené, že analýza DNA sa vykonáva len v prípadoch závažnej trestnej činnosti.  
Výbor expertov Rady Európy pre bioetiku (CAHBI), ktorý skúmal nové technológie a ich dopad na záležitosti súvisiace s etikou a ľudskými hodnotami, sa rozhodol navrhnúť Európskemu výboru pre problémy kriminality (CDCP) vytvorenie Pracovnej skupiny zaoberajúcej sa  výskumom použitia DNA analýzy vo vyšetrovaní trestných činov a  trestnom konaní. V nadväznosti na túto iniciatívu bola v roku 1990 vytvorená Pracovná skupina zaoberajúca sa  genetickým testovaním pre policajné účely a  účely trestnej justície (CAHBI/CDPC-GT), zložená z expertov ôsmich členských štátov Rady Európy (Veľká Británia, Nemecko, Francúzsko, Švajčiarsko, Rakúsko, Belgicko, Švédsko, Malta). Výsledkom práce CAHBI/CDPC-GT bolo Odporúčanie č. R (92) 1 prijaté Výborom ministrov Rady Európy dňa 10. februára 1992 o použití analýzy DNA v rámci systému trestnej justície.  
Ďalší vývoj v oblasti analýzy DNA ukázal, že pre dokazovanie v trestnom konaní je aktuálna a veľmi významná tvorba a využívanie národných databáz DNA profilov. Umožňuje totiž výrazne zvýšiť percento objasnenosti trestných činov. V roku 1995 začala Veľká Británia ako prvá v Európe budovať vlastnú databázu  a v súčasnosti eviduje približne 500 000 DNA profilov osôb a približne 50 000 DNA profilov biologických stôp z miesta činu (prípadne iných sporných biologických stôp). Ide o najväčšiu databázu v Európe, ktorá je porovnateľná s databázou v USA. Táto databáza je cenným zdrojom informácií aj pre ostatné európske krajiny. Konkrétne príklady využitia databázy Veľkou Britániou potvrdilo pri objasňovaní závažnej trestnej činnosti Nemecko. 
V roku 1997 bola založená Pracovná DNA skupina Interpolu zaoberajúca sa DNA profiláciou, pozostávajúca z 10 európskych krajín, ktorej členom bolo aj Slovensko prostredníctvom kriminalistického ústavu. Výsledkom činnosti pracovnej skupiny bola Záverečná správa, schválená na 27. európskej regionálnej konferencii Interpolu v Dubrovníku v máji 1998. Správa obsahuje komplexný prehľad o analýze DNA na účely trestného konania a  odporúčania pre všetky európske krajiny s dôrazom na potrebu vytvárania národných DNA databáz. 
V roku 1998 sa kriminalistický ústav stal členom Európskej siete ústavov forenzných vied (ďalej len „ENFSI“), v rámci ktorej je aj členom pracovnej skupiny  zaoberajúcej sa analýzou DNA. Táto pracovná skupina rovnako zdôraznila potrebu budovania národných databáz DNA profilov a pri svojich odporúčaniach pre jednotlivé európske krajiny vychádzala z odporúčaní Záverečnej správy  Pracovnej skupiny Interpolu zaoberajúcej sa DNA. Jednotlivé európske krajiny by mali pri vytváraní databáz postupovať podľa rovnakých kritérií s ohľadom na konečný cieľ – celoeurópsku DNA databázu.              
Analýza DNA forenzných biologických vzoriek je finančne a časovo náročný proces, ktorý si vyžaduje vysokú úroveň prepracovanosti pracovných technológií laboratória, ktoré takéto expertízy vykonáva, najmodernejšie prístrojové a technické vybavenie, ako aj vysokú odbornú úroveň samotných pracovníkov. Je preto potrebné trvalo prispôsobovať pracovisko novým poznatkom príslušného vedného odboru a metódam používaným v členských štátoch EÚ a zaviesť jednotný systém vyhodnocovania DNA vzoriek z hľadiska nutnosti medzištátneho porovnávania DNA profilov. Vývoj DNA technológií v priebehu 15 rokov (1985-2000) bol rovnako významný a prevratný ako samotné zavedenie DNA technológie do forenzných vied (do kriminalistickej praxe). Niekoľkonásobne sa zvýšila citlivosť metódy  a dôkazná hodnota. Analýza DNA je aj v súčasnosti veľmi rýchlo sa vyvíjajúca veda, ktorej vývoj možno porovnať s vývojom v oblasti počítačových technológií. Výsledkom  analýzy DNA je individuálna identifikácia osoby, t.j. určenie pôvodcu spornej biologickej stopy s pravdepodobnosťou 99,999%. Na druhej strane môže analýza DNA viesť aj k jednoznačnému  vylúčeniu podozrivej osoby ako pôvodcu spornej stopy.
       
2) Zhodnotenie platnej právnej úpravy v oblasti využívania analýzy DNA na účely trestného konania
Právna úprava v oblasti využívania analýzy DNA na účely trestného konania priamo alebo nepriamo súvisí s inými zákonmi, ktoré upravujú úlohy a opatrenia zamerané na ochranu života, zdravia  alebo majetku, resp. úlohy orgánov činných v trestnom konaní. V právnom poriadku Slovenskej republiky je uvedená problematika a s ňou súvisiaca ochrana osobných údajov a výmena informácií v trestných veciach upravená najmä v týchto dokumentoch:
a)     V  zákone  Národnej  rady  Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov v § 20a s názvom Oprávnenie na snímanie identifikačných znakov  sa neuvádza oprávnenie policajta odobrať osobe biologické vzorky na analýzu DNA na účely trestného konania.
b)   V zákone č. 141/1961 Zb. o trestnom konaní súdnom (Trestný poriadok) v znení neskorších predpisov je uvedená len povinnosť osoby strpieť prehliadku tela, odber krvi, alebo iný potrebný úkon, ak nie je spojený s nebezpečenstvom pre jej zdravie (§ 114 Trestného poriadku).
c)     Nariadenie ministra vnútra Slovenskej republiky č. 20/1993 o používaní metódy DNA pri identifikácii osôb na účely trestného konania uvádza možnosti použitia metódy DNA a podmienky odberu a zaisťovania biologického materiálu na analýzu DNA.     
d)    V zákone č. 52/1998 Z.z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch je upravená ochrana osobných údajov pri spracúvaní v informačných systémoch a 
ochrana každého pred neoprávneným zhromažďovaním, zverejňovaním alebo iným zneužívaním údajov o jeho osobe.
Doteraz platná právna úprava v uvedených právnych predpisoch upravuje problematiku postupu príslušníkov Policajného zboru a orgánov činných v trestnom konaní pri prehliadke tela, snímaní identifikačných znakov od osôb a iných podobných úkonoch. Ani jeden z uvedených v súčasnosti platných právnych predpisov nepojednáva o odoberaní biologických vzoriek od osôb pre potreby trestného konania a o databáze. Riešenie tohto problému je navrhované v pripravovanej novele § 20a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov v nasledovnom znení: 

„§ 20a

Oprávnenie na snímanie identifikačných znakov

„(1) Policajt je oprávnený osobe predvedenej podľa § 18 ods. 3 a 4, ak na základe oznámených údajov ani v evidencii obyvateľov nemožno zistiť jej totožnosť, osobe zaistenej podľa § 19 ods. 1 a 2, osobe zadržanej, osobe zatknutej, osobe obvinenej zo spáchania trestného činu, osobe nájdenej alebo vypátranej odobrať daktyloskopické odtlačky, zisťovať telesné znaky, vykonať meranie tela, vyhotoviť obrazové, zvukové a obdobné záznamy a odobrať vzorky biologických materiálov. Policajt je oprávnený snímať identifikačné znaky aj  cudzincovi, ktorý neoprávnene vstúpil na územie Slovenskej republiky alebo sa na území Slovenskej republiky neoprávnene zdržiava alebo u ktorého sa začalo konanie o administratívnom vyhostení z územia Slovenskej republiky.

	(2) Zisťovanie telesných znakov, meranie tela a odber vzoriek biologických materiálov podľa odseku 1 vykonáva policajt rovnakého pohlavia alebo na jeho písomnú žiadosť odborne spôsobilý zdravotnícky pracovník; odber krvi vykonáva na základe písomnej žiadosti policajta len odborne spôsobilý zdravotnícky pracovník. Odber vzoriek biologických materiálov sa vykonáva spôsobom, ktorý nesmie ohroziť zdravie osoby.“.

3) Vzťah legislatívneho zámeru k právu Európskej únie a dokumentom Rady Európy
V práve Európskej únie je problematika súvisiaca s využívaním analýzy DNA a databáz na účely trestného konania a s tým súvisiacou ochranou osobných údajov a výmenou informácií v trestných veciach upravená najmä v týchto dokumentoch:
a)	Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, podpísaná dňa 25.3.1957 a Zmluva o Európskej únii, podpísaná dňa 7.2.1992 v znení Amsterdamskej zmluvy, podpísanej dňa 2.10.1997, ktorá nadobudla účinnosť dňa 1.5.1999
b)	Európska dohoda o pridružení, uzatvorená medzi Európskymi spoločenstvami a  ich členskými štátmi na strane jednej a Slovenskou republikou na strane druhej zo dňa 4.10.1993, ktorá nadobudla účinnosť dňom 1.2.1995 (Asociačná dohoda)
c)	Smernica Európskeho parlamentu a rady 95/46/EC z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov pri spracovaní osobných údajov a voľnom pohybe týchto údajov
d)	Rezolúcia o rešpektovaní ľudských práv v EÚ v roku 1994 zo zasadnutia Európskeho parlamentu, pod číslom A4-0223/96 zo dňa 17.9.1996
e)	Rezolúcia rady a zástupcov vlád členských štátov zo dňa 9.6.1997 o výmene výsledkov analýz DNA (397Y0624(02))
f)	Rezolúcia rady z 25. júna 2001 o výmene výsledkov analýzy DNA ( 2001/C 187/01 )
g)	Dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd (v znení dodatkových protokolov) 
h)	Dohovor o ľudských právach a biomedicíne
i)	Európsky dohovor č. 108 o ochrane jednotlivcov v súvislosti s automatickým spracovaním    osobných údajov zo dňa 28. januára 1981
j)	Európsky dohovor o vzájomnej pomoci v trestných veciach
k)	Európsky dohovor o potláčaní terorizmu (1977)
l)	Odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy (92) 1 zo dňa 10. februára 1992 o používaní analýzy DNA v rámci systému trestnej justície
m)	Odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy (87) 15 zo dňa 17. septembra 1987, upravujúce používanie osobných údajov políciou
n)	Odporúčanie č. R (84) 10 o trestnom registri a rehabilitácii odsúdených osôb
o)	Odporúčanie č. R (82) 1 týkajúce sa medzinárodnej spolupráce v trestnom stíhaní a trestaní teroristických činov

4) Požiadavky na zmeny v právnom poriadku Slovenskej republiky
Základnou požiadavkou je vymedziť podmienky zaisťovania a uchovávania biologického materiálu na analýzu DNA na účely trestného konania a zároveň vymedziť podmienky prevádzkovania databázy  a ochrany osobných údajov vo vzťahu k  databáze.
Hlavným dôvodom pre vypracovanie navrhovanej právnej úpravy o využití analýzy DNA na účely trestného konania a databázy je potreba vytvoriť právne podmienky na vybudovanie technickej, informačnej a komunikačnej infraštruktúry a zabezpečovanie koordinovanej činnosti orgánov činných v trestnom konaní a iných právnických osôb a fyzických osôb pri analýze DNA a jej využití v trestnom konaní.
Potreba vypracovania právneho rámca pre vykonávanie analýzy DNA, zriadenia a prevádzkovania databázy na účely trestného konania vychádza nielen z poznatkov a možností vedy a techniky a potrieb orgánov činných v trestnom konaní, ale aj z odporúčaní Interpolu. Na základe skúseností krajín EÚ, ktoré prešli procesom prípravy právnych predpisov upravujúcich vykonávanie analýzy DNA na účely trestného konania (Veľká Británia, Nemecko, Holandsko, Fínsko) rozhodla pracovná  skupina ENFSI zaoberajúca sa  analýzou DNA odporučiť členským krajinám vypracovanie samostatného zákona riešiaceho predmetnú problematiku.
Právna úprava o použití analýzy DNA na účely trestného konania priamo alebo nepriamo súvisí s inými zákonmi, ktoré upravujú úlohy a opatrenia orgánov činných v trestnom konaní alebo policajných orgánov zamerané na odoberanie stôp z miesta trestného činu, vzoriek, ochranu osobných údajov a vykonávanie znaleckej činnosti.
Pri príprave paragrafovaného znenia zákona o analýze deoxyribonukleovej kyseliny na účely trestného konania Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky posúdi nevyhnutnosť priamych vstupov do týchto zákonov a podľa tohto posúdenia bude iniciovať zmeny tak, aby bol zabezpečený najoptimálnejší postup pri ich realizácii. V závislosti od vývoja rekodifikačných prác na trestnoprávnych normách a novele zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore  budú novoupravené ustanovenia zohľadnené v paragrafovanom znení zákona o analýze deoxyribonukleovej kyseliny na účely trestného konania
Legislatívny zámer zákona o analýze deoxyribonukleovej kyseliny  na účely trestného konania plne zohľadňuje základné ľudské práva a slobody, ktoré vyplývajú z Ústavy Slovenskej republiky.

II. Charakteristika forenznej analýzy DNA, národná databáza DNA profilov, cieľ a hlavné princípy

1) Charakteristika forenznej analýzy DNA
    Analýza DNA je zložitý a finančne náročný proces analýzy biologického materiálu ľudského pôvodu metódami molekulárnej biológie a genetiky. Cieľ analýzy DNA na účely trestného konania bude definovaný ako proces individuálnej identifikácie osôb na účely trestného konania.
    Vzhľadom na špecifický charakter forenzných biologických stôp (minimálne množstvo, znečistenie, hnilobný proces, pôsobenie inhibítorov a pod.) môže forenznú analýzu DNA vykonávať len laboratórium so zodpovedajúcim prístrojovým a technickým vybavením s vysokou citlivosťou a najmodernejšími metodickými postupmi.          

2) Vymedzenie základných pojmov
Deoxyribonukleová kyselina (DNA) – zložitá chemická látka nachádzajúca sa v bunkách organizmu, ktorá je nositeľom genetickej informácie. Je zložená z veľkého počtu malých subjednotiek, ktoré sú zoradené do určitej postupnosti (sekvencie), determinujúcej vlastnosti jedinca.
Analýza DNA – proces, ktorý začína vtedy, keď sa z ľudského organizmu získa nepatrná vzorka genetického materiálu (DNA) a končí vtedy, keď sa na základe tohto materiálu získa čiarový kód, ktorý je možno počítačom previesť na alfla-numerický kód.
DNA profil – výsledok analýzy DNA vo forme alfa-numerického kódu, ktorý je pre každého jedinca v podstate jedinečný (výnimkou sú jednovaječné dvojčatá, ktoré majú identickú DNA).   
DNA databáza – súbor alfa-numerických DNA profilov biologických stôp a osôb doplnený o osobné údaje (meno a priezvisko, dátum narodenia, miesto narodenia, rodné číslo, adresa trvalého bydliska, štátna príslušnosť a trestný čin), ktoré sú uložené v počítači a sú zdrojom informácií pre dokazovanie v trestnom konaní.  
Gén - základná fyzická a funkčná jednotka dedičnosti. Gény regulujú vývoj zdedených vlastností jedinca, napr. farbu očí. Každý gén je zložený zo sekvencie DNA a všetky gény majú svoje vlastné špecifické miesto na konkrétnych chromozómoch. Pretože bunka obsahuje dve v zásade podobné sady chromozómov, každú od jedného rodiča, špecifické umiestnenie zodpovedné za reguláciu konkrétnej vlastnosti sa objaví dvakrát v každej bunke. Každú vlastnosť teda regulujú dva gény, každý pochádzajúci od oboch rodičov.
Lokus - umiestnenie génu alebo nekódujúcej sekvencie DNA na chromozóme. Na lokuse sa môže nachádzať jedna z množstva alel.
Alela - alternatívna forma génu vyskytujúca sa na tom istom lokuse na konkrétnom chromozóme. Alelické gény regulujú tú istú zdedenú vlastnosť, napr. krvnú skupinu AB0, avšak produkujú variácie tejto vlastnosti, napríklad krvnú skupinu A, B alebo 0.
Bunka - základná stavebná jednotka každého tkaniva a orgánu, či rastlinného alebo živočíšneho, ktorá je viditeľná iba mikroskopicky. Živé organizmy sú zložené z miliónov buniek.

Genóm - všetok genetický materiál v bunke (t.j. celá molekula DNA).
Nekódujúca oblasť DNA - tie úseky DNA, ktoré nepredstavujú gény, a teda neregulujú žiadne fyzické vlastnosti, ktoré však za určitých okolností môžu byť analyzované pri genetickom profilovaní.
Jadro bunky (nucleus) - jadro je štruktúra nachádzajúca sa vo vnútri bunky. Takmer každá bunka obsahuje jadro, pričom najvýznamnejšou výnimkou je bunka červenej krvinky. Jadro obsahuje chromozómy.
Polymerázová reťazová reakcia (PCR) - technika na zvýšenie citlivosti DNA analýzy. Je to prostriedok na zväčšenie sekvencie DNA, ktorá má identickú štruktúru a pôvodnú zdrojovú látku, aby sa zabezpečilo dostatočné množstvo DNA na jej analýzu.
Intímna vzorka – vzorka tekutej krvi, vaginálny výter, akákoľvek iná biologická vzorka,  odberom ktorej je narušená integrita jedinca.
Neintímna vzorka – ster bukálnej sliznice (vnútorná strana líca), prípadne 10 ks  vytrhnutých vlasov s korienkami, akákoľvek iná biologická vzorka,  ktorej odberom nie je narušená integrita jedinca.
Sporná vzorka – biologická vzorka zaistená na mieste trestného činu, resp. na inom mieste, majúca súvis s trestným činom a jeho objasnením.

3) Odber a využívanie porovnávacieho a sporného biologického materiálu na analýzu DNA (vymedzenie práv a povinností)
Osoby predvedené, zaistené, neznámej totožnosti, zadržané, zatknuté, obvinené zo spáchania trestného čina, osoby nájdené alebo odsúdené budú povinné strpieť úkony spojené s odobratím biologického materiálu umožňujúceho vykonanie analýzy DNA aj v prípade, že nedajú k tomuto úkonu písomný súhlas. V prípade, že osoba kladie odpor, policajt bude po predchádzajúcej výzve a výstrahe o použití donucovacích prostriedkov oprávnený v zmysle novelizovaného zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov použiť  tam určené donucovacie prostriedky.
Biologický materiál (vzorku tekutej krvi alebo ster bukálnej sliznice) za účelom získania DNA profilu bude možné odobrať aj osobám vo výkone trestu za vymedzenú trestnú činnosť a získaný DNA profil uložiť do databázy.
Odoberať biologický materiál za účelom získania DNA profilu sa bude môcť aj príbuzným nezvestných  osôb (rodičom, manželovi, manželke, deťom) s ich súhlasom, v prípade maloletého dieťaťa so súhlasom jeho zákonného zástupcu; v prípade, ak je dieťa umiestnené v náhradnej výchove na základe právoplatného rozhodnutia súdu, so súhlasom osoby, ktorej je dieťa zverené, prípadne so súhlasom štatutárneho zástupcu zariadenia, v ktorom je dieťa umiestnené na základe právoplatného rozhodnutia súdu o ústavnej výchove. DNA profily príbuzných nezvestných osôb budú potrebné pre prípadnú identifikáciu nezvestnej osoby v súbore neidentifikovaných mŕtvol a osôb neznámej totožnosti evidovaných v databáze.  
Odber intímnych vzoriek bude oprávnený vykonávať len odborne spôsobilý zdravotnícky pracovník (§ 114 ods. 2 Trestného poriadku). 
Odber neintímnych vzoriek bude oprávnený vykonávať odborne spôsobilý pracovník, spravidla kriminalistický technik. Neintímna vzorka  je plnohodnotnou alternatívou intímnej vzorky predkladanej ako porovnávací materiál na analýzu DNA.
Zaisťovanie sporných vzoriek (predovšetkým stopy z miesta činu) bude oprávnená vykonávať odborne spôsobilá osoba, spravidla kriminalistický technik.
Biologický materiál určený na analýzu DNA bude potrebné, v prípade zaistenia jeho dostatočného množstva, rozdeliť na dve časti. Jednu bude potrebné odložiť a uskladniť pre prípadné preskúmanie správnosti posudku (obhajoba má taktiež právo požadovať vykonanie analýzy DNA: “rovnosť zbraní“) a druhá sa bude analyzovať.

4) Zriadenie a prevádzkovanie národnej databázy DNA profilov
Databáza bude definovaná ako súbor alfa-numerických DNA profilov biologických stôp a osôb, doplnený o osobné údaje (meno a priezvisko, dátum narodenia, miesto narodenia, rodné číslo, adresa trvalého bydliska, štátna príslušnosť a trestný čin). Tento súbor údajov bude zdrojom informácií v rámci trestného konania pre orgány   činné v trestnom konaní a pre  políciu v súvislosti s pátraním po nezvestných osobách a identifikácii osôb a mŕtvol  neznámej totožnosti. 
a) Činnosť správcu národnej DNA databázy
Konečným cieľom zavádzania analýzy DNA a budovania databázy je jej vykonávanie vo všetkých prípadoch trestnej činnosti, keď sa na mieste činu nachádzajú využiteľné biologické stopy. Pri skúmaní sa bude postupovať podľa osobitných predpisov (Trestný poriadok a Občiansky zákonník).    
Úspech celoeurópskej databázy bude závisieť od toho, ako budú organizované  databázy jednotlivých členských krajín. Krajiny by mali preto vyvinúť efektívnu a dynamickú stratégiu, aby zabezpečili vznik a kontinuálny rozvoj svojej databázy podľa nižšie uvedených odporúčaní.
Členským štátom EÚ, Interpolu a ENFSI sa jednoznačne odporúča, aby v každej krajine existovala len jedna databáza. Jediným zriaďovateľom, prevádzkovateľom a správcom  databázy na účely trestného konania na území Slovenskej republiky bude kriminalistický  ústav. Viaceré laboratóriá môžu byť schopné vykonávať forenznú analýzu DNA, pričom môžu byť rôzneho druhu (univerzitné, súkromné). Avšak každé laboratórium, ktoré zabezpečuje DNA profily pre databázu, musí spĺňať dohodnuté štandardy.    
Kriminalistický ústav pri tvorbe a prevádzkovaní databázy bude postupovať podľa odporúčaní Rezolúcie Rady EÚ z 9. júna 1997 o výmene výsledkov analýz DNA (397Y0624(02)) a podľa presne definovaných kritérií pracovných  skupín Interpolu a ENFSI zaoberajúcich sa analýzou DNA:

•	 Záverečná správa Pracovnej  skupiny  Interpolu zaoberajúcej sa analýzou DNA
•	Smernice európskeho štandardného súboru DNA systémov (ESS), ktorá je odporúčaná Pracovnou skupinou ENFSI zaoberajúcou sa analýzou DNA.

DNA analýzu bude možné vykonávať len z nekódujúcich úsekov molekuly DNA, ktoré neobsahujú informácie o špecifických dedičných vlastnostiach. Tieto úseky molekuly DNA (DNA systémy) majú medzinárodné značenie a ich minimálny počet pri analýze DNA je sedem plus stanovenie pohlavia.
Navrhuje sa, aby vykonanie analýzy DNA uskutočnil kriminalistický ústav na základe písomnej žiadosti alebo uznesenia orgánu činného v trestnom konaní., resp. za úhradu na základe písomnej žiadosti fyzickej osoby, ktorá je dotknutá trestným činom. Kriminalistický ústav žiadosti fyzickej osoby nevyhovie v prípade, ak ide o analýzu DNA,  ktorú už predtým spracoval pre orgány činné v trestnom konaní.
Navrhuje sa, aby databáza pozostávala z troch častí: 

aa)   Výsledky  analýzy  DNA  získané  z  biologického  materiálu  zanechaného na   mieste činu   neznámymi páchateľmi (tzv. DNA profily z miesta činu),
ab)     DNA  profily páchateľov trestnej činnosti,
ac)  DNA profily nezvestných osôb alebo príbuzných nezvestných osôb (DNA profily príbuzných nezvestných osôb budú potrebné pre prípadnú identifikáciu nezvestnej osoby v súbore neidentifikovaných mŕtvol evidovaných v databáze). 
Pri pridávaní nových údajov [z ktorejkoľvek kategórie uvedených v bode aa) a ab)] do databázy budú tieto vždy vzájomne porovnané s cieľom identifikovať stopu z miesta činu a stotožniť ju s páchateľom. V praxi sa budú porovnávať:
údaje z miesta činu s údajmi z miesta činu z neobjasnenej trestnej činnosti uloženými v databáze (na určenie, že stopy boli zanechané tým istým páchateľom na rôznych miestach, a tým spojiť miesta činu za účelom zlepšenia analýzy informácií),
údaje od osoby s údajmi od osoby uloženými v databáze (na určenie, že stopy boli zanechané rovnakým páchateľom, napr. ak jeden páchateľ vystupuje pod dvomi alebo viacerými identitami nepotvrdenými odtlačkami prstov),
údaje od osoby s údajmi z miesta činu z neobjasnenej trestnej činnosti uloženými v databáze (na určenie, že páchateľ už zanechal na doteraz neobjasnenom mieste činu stopu, z ktorej bola získaná vzorka z miesta činu),
údaje z miesta činu s údajmi od osoby uloženými v databáze (na určenie, že stopy boli na mieste činu zanechané páchateľom, ktorý už v minulosti spáchal trestný čin).
DNA profily osôb predvedených, zaistených, neznámej totožnosti, zadržaných, zatknutých, obvinených zo spáchania trestného činu, nájdených alebo odsúdených za spáchanie trestného činu sa budú vkladať do databázy.
Orgán činný v trestnom konaní, ktorý vydal meritórne rozhodnutie o osobe, ktorej DNA profil je uložený v databáze, alebo konečné rozhodnutie v trestnej veci, bude povinný okamžite  informovať správcu databázy (kriminalistický ústav) o vine, resp. nevine osoby, ktorej DNA profil bol získaný a uložený do databázy. Kriminalistický ústav na základe tejto informácie okamžite rozhodne o ponechaní, resp. vymazaní DNA profilu z databázy. DNA profily osôb zbavených viny nebude možné uchovávať v databáze.
 DNA profily osôb nachádzajúce sa v databáze, spĺňajúce kritériá dlhodobej evidencie budú uchovávané v národnej DNA databáze, pokiaľ budú potrebné  na plnenie stanovených úloh Policajného zboru, alebo  pokiaľ súd nerozhodne inak.       

Nestotožnené DNA profily získané  z biologického materiálu zanechaného na mieste činu neznámymi osobami správca databázy vymaže na základe  oznamovacej  povinnosti riaditeľa príslušného úradu (útvaru) PZ o zničení  vyšetrovacieho (trestného) spisu.
 
b) Postupnosť zavádzania analýzy DNA a  databázy 	
Vzhľadom na ekonomickú náročnosť projektu sa navrhuje vykonávanie analýzy DNA a zriaďovanie databázy realizovať v dvoch etapách.

V prvej etape (horizont 5 rokov) sa navrhuje analýzy DNA vykonávať len v prípadoch

•	trestných činov proti výkonu právomoci  štátneho orgánu a verejného činiteľa a trestných činov verejných činiteľov,  
•	trestných činov všeobecne nebezpečných,
•	trestných činov proti rodine a mládeži,
•	trestných činov  proti životu a zdraviu,
•	trestných činov proti slobode a ľudskej dôstojnosti,
	na ktoré Trestný zákon ustanovuje trest odňatia slobody s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej osem rokov. V tejto etape bude zároveň vyšetrených 1 000 osôb ročne, ktoré sú vo výkone trestu odňatia slobody za vyššie uvedené trestné činy, a ich DNA profily budú uložené do  databázy. 
V druhej etape (po 5 rokoch) sa navrhuje analýzu DNA vykonávať aj vo všetkých ďalších prípadoch trestnej činnosti, keď sa na mieste činu budú nachádzať využiteľné biologické stopy. Zároveň sa bude pokračovať vo vyšetrovaní 1 000 osôb ročne, ktoré sú vo výkone trestu odňatia slobody za trestné činy s hornou hranicou trestnej sadzby najmenej osem rokov a ich DNA profily sa zatiaľ nenachádzajú v databáze. 

c) Financovanie budovania  databázy
Navrhuje sa, aby výdavky súvisiace so zriadením a prevádzkovaním databázy boli uhrádzané zo štátneho rozpočtu z kapitoly Ministerstva vnútra SR ako účelovo viazané na analýzu DNA a tvorbu databázy.
Za vypracovanie znaleckého posudku na základe žiadosti fyzickej osoby bude Ministerstvo vnútra SR účtovať odmenu za znalecký posudok podľa vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 263/1996 Z.z. v znení vyhlášky č. 294/2000 Z.z., ktorou sa vykonáva zákon č. 36/1967 Zb. o znalcoch a tlmočníkoch v znení zákona                   č. 238/2000 Z.z.

5) Ochrana osobných údajov vo vzťahu k národnej DNA databáze
Pre tvorbu národnej DNA databázy bude kriminalistický ústav používať počítačový systém CODIS, vyvinutý FBI. Systém CODIS v súčasnosti používa 127 DNA laboratórií v 46 štátoch USA, v Európe v Rakúsku a vo Fínsku, ďalšie krajiny požiadali o jeho inštaláciu (Česká republika, Maďarsko, Portugalsko, Estónsko a Slovenská republika). CODIS predstavuje komplexné riešenie problému zhromažďovania, evidencie a expedície DNA profilov nielen v rámci danej krajiny, ale aj pri medzinárodnej komunikácii prostredníctvom Interpolu. Spĺňa všetky kritériá bezpečnosti a ochrany osobných údajov, v súčasnosti ide o najprepracovanejší program pre tvorbu databáz. 

Výpočet osobných údajov evidovaných  v databáze:

•	DNA profil osoby (jeho súčasťou je aj identifikácia pohlavia)
•	Meno a priezvisko osoby
•	Dátum narodenia
•	Miesto narodenia
•	Rodné číslo (identifikačné číslo)
•	Adresa trvalého bydliska
•	Štátna príslušnosť
•	Trestný čin

Účel použitia osobných údajov evidovaných v databáze:
Všetky vyššie uvedené osobné údaje budú slúžiť jedinému účelu – identifikácii pôvodcu biologickej stopy ľudského pôvodu, ktorá má súvis so spáchaným trestným činom                (t.j. identifikácii páchateľa trestného činu, identifikácii poškodeného, prípadne identifikácii neznámej mŕtvoly alebo nezvestnej osoby).
Podmienky získavania osobných údajov:
Osobné údaje budú získavané od orgánov činných v trestnom konaní formou ich uvedenia v žiadostiach o znalecké skúmanie, resp. uzneseniach o pribratí znalca k vykonaniu znaleckého skúmania.

Osobné údaje v  databáze budú spracovávané, preverované a poskytované  v súlade
- so zákonom  č. 52/1998 Z.z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch a jeho pripravovanou novelou, 
- so zákonom  Národnej rady Slovenskej republiky č.171/1993 Z.z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov a jeho  pripravovanou novelou.

Okruh dotknutých osôb:
- predvedené osoby (počas vyšetrovania trestného činu),
- zaistené osoby (počas vyšetrovania trestného činu),
- osoby neznámej totožnosti (počas vyšetrovania trestného činu), 
- nájdené osoby (počas vyšetrovania trestného činu), 
- zadržané osoby (počas vyšetrovania trestného činu),
- zatknuté osoby (počas vyšetrovania trestného činu),
- obvinené osoby (počas vyšetrovania trestného činu),
- páchateľ trestného činu, voči ktorému je trestné stíhanie neprípustné,
- odsúdení páchatelia,  
- neidentifikované mŕtvoly (do ich identifikácie),
- nezvestné  osoby  alebo  osoby  príbuzné  nezvestným osobám (do identifikácie nezvestných  osôb),
Poskytovanie osobných údajov z databázy:
Osobné údaje z databázy budú poskytované len na základe písomnej žiadosti:
- orgánov činných v trestnom konaní,
- Policajného zboru,
- fyzickej osoby, ktorá je dotknutá trestným činom, za úhradu, 
- Národnej ústredne Interpolu. 

Osobné údaje budú uvedené v odborných vyjadreniach a znaleckých posudkoch. Poskytovanie osobných údajov do zahraničia bude vykonávané prostredníctvom Národnej ústredne Interpolu na základe medzinárodných dohôd o spolupráci.    
   
6) Účinnosť zákona
Navrhuje sa, aby zákon o analýze deoxyribonukleovej kyseliny na účely trestného konania  nadobudol účinnosť 1. januára 2003.
III.  Ekonomický rozbor
Súčasný technický stav troch DNA laboratórií, ktorými kriminalistický ústav disponuje, je neuspokojivý. Laboratóriá je potrebné doplniť potrebnou prístrojovou technikou a postaviť na rovnakú úroveň z dôvodu ich prepojenia a využívania systému CODIS najneskôr do konca roku 2004. Odhadované finančné náklady na technické dobudovanie všetkých troch DNA laboratórií sú približne 20 mil. Sk. Navrhovaný spôsob realizácie: 
Rok 2003 –    10 mil. Sk (zakúpenie 2 ks automatických genetických analyzátorov ABI 310)   
Rok 2004 – 10 mil. Sk (zakúpenie zvyšného prístrojového vybavenia – laminárne boxy,  kvantifikátory, izolátory, cykléry a hlbokomraziace boxy).     

V rokoch 1999-2000 bolo z rozpočtu sekcie vyšetrovania a kriminalisticko-expertíznych činností Policajného zboru na analýzu DNA uvoľnených približne po 2 mil. Sk, čo nestačilo úplne pokryť ani obzvlášť závažnú trestnú činnosť. Priemerný počet žiadostí o znalecké skúmanie v súvislosti s vyšetrovaním obzvlášť závažnej trestnej činnosti je v súčasnosti okolo 650 prípadov ročne. Tento počet však nereprezentuje skutočný počet obzvlášť závažných trestných činov, ktoré by mohli byť efektívne objasňované pomocou analýzy DNA. Reálny odhad pre roky 2003-2004 je približne 1 000 prípadov ročne.  
Pri súčasných nákladoch na vyšetrenie jednej DNA vzorky (t.j. získanie kompletného DNA profilu spĺňajúceho kritériá pre uloženie do národnej DNA databázy) 2 500 Sk, a priemernom počte 4 vzorky na jeden prípad, sú nevyhnutné finančné náklady na chemikálie a spotrebný materiál na analýzu DNA  6,5 mil. Sk ročne. To je minimálna finančná čiastka, ktorú kriminalistický ústav potrebuje ročne na plnenie požiadaviek i v spolupráci s Interpolom v súvislosti s  výmenou výsledkov analýz DNA pri vyšetrovaní obzvlášť závažných trestných činov.
Náklady spojené s realizáciou tohto zákona budú zohľadnené v návrhoch  rozpočtu na roky 2003 a 2004 bezpečnostného úseku Ministerstva vnútra SR a budú účelovo viazané na analýzu DNA a tvorbu databázy. V tabuľke je uvedená rozpočtová klasifikácia finančných prostriedkov potrebných pre prvú etapu zabezpečenia realizácie  predmetného zákona.

Položka | Podpoložka | Názov položky/podpoložky | Rok 2003 (v tis. Sk) | Rok 2004 (v tis. Sk) | Roky 2005-2007   (v tis. Sk)
633 | | Materiál a dodávky | 6 500 | 6 500 | 18 000
| 63323 | Laboratórne sklo | 250 | 250 | 750
| 63337 | Chemikálie | 3 200 | 3 200 | 8 250
| 63356 | Zdravotnícky materiál, lieky, krv a krvné výrobky na nezdravotnícke použitie a pre expertízne účely | 2 000 | 2 000 | 6 000
| 63372 | Laboratórna technika, ND, prevádzkový, spotrebný a servisný materiál | 1 050 | 1 050 | 3 000
715 | | Nákup prevádzkových a strojných zariadení | 10 000 | 10 000 | 0
| 71506 | Laboratórnej techniky | 10 000 | 10 000 | 0

V druhej etape budovania databázy sa rozšíri vykonávanie analýzy DNA aj  na všetky ďalšie trestné činy, pri ktorých páchateľ zanechal biologickú stopu na mieste činu. Skúsenosti krajín, ktoré už používajú databázu (napr. Veľká Británia od r.1995, Rakúsko od r. 1997, Nemecko od r. 1998), poukazujú na skutočnosť, že až 90% obzvlášť závažnej trestnej činnosti, ktorá by nebola objasnená bez využitia databázy, je možné efektívne objasniť v súvislosti s objasňovaním krádeží vlámaním, t.j. menej závažnou trestnou činnosťou. 
Z uvedeného vyplýva, že výrazný efekt databázy (t.j. podstatné zvýšenie objasnenosti trestných činov)  je možné očakávať až pri väčšom počte DNA profilov v databáze. Podľa zahraničných informácií požadovaný efekt sa dostaví už pri počte 14 000 DNA profilov osôb a 7 000 DNA profilov biologických stôp z miesta činu, t.j. sporných vzoriek. Je možné predpokladať, že uvedený stav sa za vyššie uvedených podmienok dosiahne po cca 8 rokoch od nadobudnutia účinnosti tohto zákona. V priebehu tejto etapy bude konvenčné sérologické skúmanie biologických stôp (t.j. určovanie krvných skupín v systéme AB0) úplne nahradené analýzou DNA. Celkový počet biologických stôp zasielaných na expertízne skúmanie na ústav ročne je približne 14 000. Organizačnými opatreniami je možné dosiahnuť zdôvodniteľné zredukovanie tohto počtu na analýzu DNA na približne 10 000 biologických stôp ročne.
Pri celoplošnom vykonávaní analýzy DNA u všetkých biologických stôp v druhej etape (cca 10 000 ročne) a 1 000 osôb vo výkone trestu odňatia slobody za obzvlášť závažnú trestnú činnosť bude potrebné na analýzu DNA a tvorbu  databázy vyčleniť účelovo viazanú čiastku vo výške 27,5 mil. Sk ročne v položke materiál a dodávky. Nakoľko uvedený finančný prepočet je vykonaný na základe súčasných nákladov na vyšetrenie jednej vzorky, je možné uvažovať o množstevných zľavách a znížení nákladov na analýzu DNA jednej  vzorky na hodnotu 2 000 až 1 800 Sk.
Vyššie uvedené finančné náklady sú vyčíslené na analýzu DNA vzoriek vykonanú kriminalistickým ústavom. V prípade, že orgány činné v trestnom konaní pri objasňovaní alebo vyšetrovaní trestnej činnosti požiadajú o analýzu DNA niektoré iné pracovisko, ktoré bude vybavené príslušnou laboratórnou technikou a odbornými vedomosťami, do ceny DNA analýzy bude potrebné pripočítať odmenu za znalecký posudok v zmysle vyhlášky Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 263/1996 Z.z. v znení vyhlášky                   č. 294/2000 Z.z., ktorou sa vykonáva zákon č. 36/1967 Zb. o znalcoch a tlmočníkoch  v znení zákona č. 238/2000 Z.z. 
Návrh legislatívneho zámeru bol podľa § 51 odsek 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky.
Prijatie zákona  nebude mať dosah na zamestnanosť a tvorbu  pracovných miest. Praktickú realizáciu analýz DNA budú zabezpečovať policajti a zamestnanci  zaradení na kriminalistickom ústave.