Title: Informácia o 11
Author: MZV SR
Last saved by: MZVSR

Informácia o  11. zasadnutí Ministerskej rady OBSE
Maastricht 1.12.-2.12.2003

	V dňoch 1.-2. decembra 2003 sa uskutočnilo v Maastrichte 11. zasadnutie Ministerskej rady OBSE.  Funkciu predsedu OBSE vykonávalo v roku 2003 Holandsko. 

	Zasadnutie Ministerskej rady OBSE sumarizovalo aktivity organizácie v tomto roku a prijalo rozhodnutia pre zameranie činnosti organizácie v nasledujúcom období.

A.	Priebeh zasadnutia Ministerskej rady OBSE

11. zasadnutie Ministerskej rady (MiR) OBSE sa uskutočnilo v dňoch 1.-2. decembra 2003 v Maastrichte. Na zasadnutí sa zúčastnilo 45 ministrov zahraničných vecí a ministrov pre európske záležitosti z 55 účastníckych štátov OBSE. Delegáciu SR viedol minister zahraničných vecí SR E. Kukan. Pomerne vysoká účasť ministrov kontrastovala s absenciou vysokých predstaviteľov Európskej únie, konkrétne Vysokého predstaviteľa pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku J. Solanu a komisára pre vonkajšie vzťahy Ch. Pattena.
Druhý najvyšší orgán OBSE (po summite) zhodnotil činnosť OBSE počas holandského predsedníctva v r. 2003, prijal rad dokumentov a rozhodnutí vyplývajúcich zo záverov minuloročného zasadnutia v Porte a zároveň vytýčil oblasti, na ktoré organizácia sústredí pozornosť v najbližších rokoch. Nevyhol sa však ani politicky citlivým témam, ktoré v konečnom dôsledku spôsobili, že sa v krátkom čase (naposledy na zasadnutí vo Viedni v roku 2000) zopakovala situácia, keď účastnícke štáty neboli schopné prijať jeden z kľúčových dokumentov zasadnutia - politickú deklaráciu.
Hlavným dôvodom tohto stavu bola absencia konsenzuálnej dohody o problematike  istanbulských záväzkov RF z roku 1999, t.j. dosiahnutie dohody medzi RF a Gruzínskom o zrušení ruských vojenských základní na gruzínskom území a tiež odsun ruských jednotiek a výzbroje z územia Moldavska. Posledne menovaný fakt bol ešte umocnený stroskotaním ruskej snahy o sprostredkovanie politického urovnania konfliktu v Podnestrovsku (tzv. Kozakov plán).
V tejto situácii bolo v súlade so zaužívanou praxou vydané nekonsenzuálne vyhlásenie úradujúceho predsedu OBSE, holandského ministra zahraničných vecí J. de Hoop Scheffera, ktorý na základe vystúpení vedúcich delegácií zosumarizoval podstatnú časť pôvodných bodov politickej deklarácie a tiež názory na problematiku istanbulských záväzkov. Vyhlásenie úradujúceho predsedu podporili EÚ (vrátane SR) a USA. 
Spojitosť medzi splnením istanbulských záväzkov a ratifikáciou Dohody o adaptácii Zmluvy o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZKOS) potvrdili v duchu komuniké z pražského summitu NATO všetky terajšie i budúce členské štáty aliancie (vrátane SR). Odzneli taktiež  vystúpenia Gruzínska a Moldavska, ktoré sa kriticky vyjadrili k neplneniu ruských politických záväzkov. Naproti tomu RF zdôraznila, že vyhlásenie holandského ministra zahraničných vecí nemá vzhľadom na jeho nekonsenzuálny charakter záväznosť  pre OBSE a jej inštitúcie a znovu odmietla spájanie záväzkov z Istanbulu s procesom ratifikácie adaptovanej ZKOS.
	Skutočnosť, že na zasadnutí sa nepodarilo dosiahnuť dohodu o texte politickej deklarácie však v žiadnom prípade neznamená zníženie významu a dôležitosti záverov tohoročnej MiR OBSE. V danej situácii bolo politicky podstatne dôležitejšie zvýrazniť, či už individuálne alebo skupinovo, nutnosť rešpektovať záväzky ako uplatniť taktiku z minulého roka v podobe vágnej formulácie umožňujúcej  RF ďalší odklad termínu splnenia záväzkov.
	Účastnícke štáty nedosiahli dohodu ani v otázke nového predstaviteľa OBSE pre slobodu médií. Črtajúci sa konsenzus okolo kandidáta MR M. Harasztiho zablokovali RF, Bielorusko, Kirgizstan a Uzbekistan.(Holandské predsedníctvo pokračuje v konzultáciách a nevylučuje prijatie rozhodnutia o menovaní Harasztiho tichou procedúrou do konca 2003. V prípade neúspechu sa menovanie nového predstaviteľa pre slobodu médií presunie na bulharské predsedníctvo.). 
	
	Z iniciatívy holandského predsedníctva sa uskutočnilo osobitné stretnutie ministrov zahraničných vecí, na ktorom ministri prisľúbili poskytnúť viac ako 5 mil. euro na okamžitú pomoc Gruzínsku pri organizovaní prezidentských a parlamentných volieb. SR prisľúbila finančnú pomoc, ako aj vyslanie pozorovateľov na uvedené voľby. 

B. Hodnotenie Ministerskej rady a prijatých dokumentov

Ministerská rada prijala rad rozhodnutí, ktorých realizácia bude znamenať  príspevok OBSE k upevňovaniu bezpečnosti a stability v regióne od Vancouveru po Vladivostok, efektívnejšiu angažovanosť v boji s terorizmom a v neposlednom rade pri dodržiavaní štandardov v oblasti ľudskej dimenzie.
	Jedným z kľúčových dokumentov je Stratégia OBSE proti hrozbám pre bezpečnosť a stabilitu v 21.storočí, ktorý identifikuje nebezpečenstvá a hrozby pre spoločnú bezpečnosť (vrátane vnútroštátnych a medzištátnych konfliktov, terorizmu a hrozieb zo strany organizovaného zločinu, hrozieb majúcich pôvod v diskriminácii a netolerancii, hrozieb vojenského charakteru a v neposlednom rade aj hrozieb ekonomickej a environmentálnej povahy). Dokument ukladá účastníckym štátom posúdiť existujúce nástroje a mechanizmy a prispôsobiť ich na meniace sa podmienky a hrozby. K doterajším aktivitám OBSE pribúda koncept pre bezpečnosť a manažment hraníc a posilnenie doterajšej platformy pre kooperatívnu bezpečnosť prostredníctvom nového ad-hoc konzultačného mechanizmu pre spoluprácu s inými medzinárodnými organizáciami.
	Stratégia OBSE v ekonomicko-environmentálnej dimenzii ponúka odporúčania pre efektívnejšie riešenie problémov, zlepšenie kontroly realizácie záväzkov, posilnenie kapacity v oblasti poradenstva a pomoci, stanovenia kritérií pre budúce projekty. Predpokladá tiež prehĺbenie spolupráce s inými medzinárodnými organizáciami, ktoré majú k dispozícii finančné zdroje na realizáciu konkrétnych projektov. Dokument zdôrazňuje význam sebareflexie účastníckych štátov pri  posilňovaní princípu dobrého riadenia (good governance), transparentnosti a boji proti korupcii.
	Akčný plán boja proti obchodovaniu s ľuďmi predstavuje komplexný prostriedok, ktorý by mal pomôcť účastníckym štátom pri implementácii záväzkov OBSE v tejto oblasti. Obsahuje konkrétne odporúčania tak pre účastnícke štáty, ako aj pre inštitúcie OBSE. V oblasti trestnoprávnej odporúča prijať legislatívu, ktorá bude ako trestný čin posudzovať aj pokus obchodovania s ľuďmi. Úprava trestov by mala zohľadniť závažnosť tohto druhu trestnej činnosti a stanoviť vyššie sadzby v prípade závažných okolností, ako napr. pri obchodovaní s deťmi, spoluúčasť štátnych alebo verejných zamestnancov. V účastníckych štátoch by mali byť vytvorené špeciálne jednotky v rámci polície a podstatne väčšiu pozornosť než doteraz by mali venovať pomoci a ochrane obetí obchodovania s ľuďmi. 
	Okrem uvedených oblastí sa od účastníckych štátov očakáva, že posilnia kapacity polície pre túto sféru trestnej činnosti, budú zabezpečovať školenia pre príslušné policajné zložky (kriminálna, hraničná, cudzinecká) a tiež pre sudcov a prokurátorov, budú pokračovať v organizovaní verejných informačných kampaní zameraných na prevenciu proti obchodovaniu s ľuďmi. Súčasťou Akčného plánu je aj rozhodnutie o jeho implementácii prostredníctvom tzv. mechanizmu pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi, ktorý bude zastrešovaný osobou osobitného predstaviteľa OBSE (Special Representative) pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Pôjde o novovytvorený post OBSE s cieľom „politicky zviditeľniť“ problém obchodovania s ľuďmi. 

	Z hľadiska SR má zvláštny význam Akčný plán pre zlepšenie situácie Rómov a Sintiov, ktorého cieľom je posilniť kroky účastníckych štátov pri zabezpečovaní plnohodnotného a rovnoprávneho postavenia Rómov v spoločnosti a potláčaní diskriminácie rómskej komunity. Dokument je koncipovaný na princípe „pre Rómov s Rómami“, čo v praxi znamená nielen zapájanie Rómov do prípravy národnej stratégie a jej praktickej realizácie, ale aj spoluzodpovednosť za realizované projekty. 
	Plán sa okrem iného zaoberá týmito oblasťami:
•	boj proti rasizmu a diskriminácii (vrátane prijatia a implementácie anti-diskriminačnej legislatívy);
•	riešenie sociálno-ekonomických problémov (bývanie, zamestnanosť, zdravotná starostlivosť);
•	zlepšenie prístupu k vzdelaniu (programy na zabránenie segregácie v školách);
•	posilnenie účasti Rómov vo verejnom a politickom živote.
	Súčasťou praktických odporúčaní pre účastnícke štáty sú napr. opatrenia zamerané na zlepšenie vzťahov medzi orgánmi činnými v trestnom konaní a Rómami, kurzy pre políciu z oblasti ľudských práv, vzdelávanie príslušníkov polície a zdravotníckych pracovníkov o kultúrnych odlišnostiach a špecifických potrebách rómskeho etnika, príprava programov na prípravu Rómov na prácu vo verejnej a štátnej službe, podpora zvýšeného zastúpenia kvalifikovaných Rómov vo verejnom sektore, programy pre integráciu rómskych žiakov do majoritných škôl, skončenie diskriminácie vo forme zaraďovania rómskych detí do špeciálnych škôl a pod.
V oblasti boja proti terorizmu boli prijaté rozhodnutia o vytvorení protiteroristického reťazca OBSE (za účelom lepšej koordinácie a výmeny informácií medzi jednotlivými účastníckymi štátmi a príslušnou jednotkou v sekretariáte OBSE), zvýšení bezpečnosti cestovných dokladov (odporúčania postupovať pri zdokonaľovaní  cestovných dokladov v súlade so štandardami schválenými Medzinárodnou organizáciou civilného letectva) a kontrole exportu MANPADS (protilietadlové strely; sprísnenie predaja týchto zbraní a teda zabránenie, aby sa dostali do rúk teroristickým skupinám).
	Ľudskoprávna dimenzia činnosti OBSE bola okrem zmienených akčných plánov zastúpená aj rozhodnutiami o tolerancii i nediskriminácii a o voľbách. Prvý dokument zaväzuje účastnícke štáty venovať zvýšenú pozornosť množiacim sa prejavom neznášanlivosti a diskriminácie tak v oblasti prevencie i výchovy, ako aj tvrdších postihov voči nositeľom týchto nebezpečných a ľudským právam odporujúcich názorov alebo páchateľov takejto trestnej činnosti. Novým momentom v rozhodnutí o voľbách je zámer OBSE venovať väčšiu pozornosť aplikácii odporúčaní volebných pozorovacích misií OBSE jednotlivými účastníckymi štátmi.

Regionálne vyhlásenia :
Očakávané vyhlásenia k Moldavsku, Gruzínsku, strednej Ázii a Náhornému Karabachu neboli prijaté z dôvodu absencie konsenzu. Kľúčovým problémom boli opätovne istanbulské záväzky a z nich vyplývajúce zásadne rozdielne postoje RF na jednej strane a EÚ, USA, „podobne zmýšľajúcich krajín“ t.j. Kanady, Nórska, Švajčiarska - ako aj dotknutých štátov, Gruzínska a Moldavska na strane druhej. RF v konečnom dôsledku zablokovala všetky výstupy, v ktorých by sa objavila zmienka o neplnení záväzkov zo strany RF. Reakciou na absenciu konsenzu k textom týkajúcim sa Moldavska a Gruzínska bola neochota ostatných dotknutých štátov odsúhlasiť spoločné vyhlásenia k Náhornému Karabachu a Strednej Ázii. Podobne ako v prípade absencie politickej deklarácie nosné body plánovaných vyhlásení našli svoje miesto v zhodnotení predsedníctva: Moldavsko – dôraz na suverenitu a teritoriálnu integritu, dokončenie návrhu novej ústavy, spoluprácu mediátorov v 5-strannom formáte (OBSE, RF, Ukrajina, Moldavsko a Podnestrovsko),  žiadny odkaz na Kozakovo memorandum, znovupotvrdenie ochoty poskytnúť mandát OBSE  pre mnohonárodnostnú mierovú operáciu a neozbrojených pozorovateľov, nutnosť splnenia záväzkov z Istanbulu – stiahnutie ruských vojsk a výzbroje bez ďalšieho odkladu, Gruzínsko: dôraz na nezávislosť, suverenitu a teritoriálnu integritu, ocenenie mierového riešenia nedávnej povolebnej krízy, pripravenosť pomôcť pri príprave a priebehu plánovaných nových volieb, zvýšenie úsilia pri dosiahnutí mierového urovnania v Južnom Osetsku a Abcházsku, tlak na urýchlené rokovania o modalitách prítomnosti ruských vojsk na ruských základniach v Batumi a Achalkalaki. Náhorný Karabach – dôraz na obnovenie /revitalizáciu/ mierového dialógu.  Vo vzťahu k adaptovanej ZKOS predsedníctvo jasne uviedlo,  že len splnenie istanbulských záväzkov RF voči Moldavsku a Gruzínsku vytvorí podmienky pre jej ratifikáciu. Výnimkou bolo len vyhlásenie k juhovýchodnej Európe, prijaté na základe silného tlaku EÚ, v ktorom sa konštatuje pokrok pri upevňovaní stability a demokratických inštitúcií ako aj zlepšenie vzájomných vzťahov medzi krajinami regiónu.

V diskusii na 11. zasadnutí MiR OBSE vystúpili okrem iných minister zahraničných vecí USA C.L. Powell a minister zahraničných vecí RF I.S.Ivanov. Americký minister zahraničných vecí vo svojom vystúpení podčiarkol význam 1. výročnej hodnotiacej bezpečnostnej konferencie OBSE, pričom zdôraznil, že kľúčovými oblasťami pre bezpečnosť, ktoré si zasluhujú pozornosť, sú MANPADS, nadmerné zásoby zbraní a bezpečnosť cestovných dokladov. Poukázal aj na potrebu boja proti antisemitizmu a rasizmu, ako o tom svedčia aj nedávne antisemitské útoky v Istanbule, vo Francúzsku, ako aj v USA. Podľa amerického ministra obchodovanie s ľuďmi predstavuje priame narušenie integrity osoby a postihuje najzraniteľnejšie skupiny ľudí. Vo vzťahu k politickému urovnaniu v Moldavsku zvýraznil nevyhnutnosť pokračovania rokovaní v doterajšej päťstrannej štruktúre zahrňujúcej OBSE, ako aj predstaviteľov RF, Ukrajiny, Moldavska a Podnestrovska. Sila s medzinárodným mandátom musí byť multilaterálna svojím charakterom a obmedzeným rozsahom a trvaním. Potvrdil nemennosť pozície USA vo vzťahu k Zmluve o konvenčných ozbrojených silách v Európe (ZKOS), ako aj zdôraznil, že splnenie istanbulských záväzkov je nevyhnutným predpokladom na dosiahnutie pokroku pri ratifikácii Dohody o adaptácii ZKOS. Poukázal na to, že RF musí zabezpečiť dodržiavanie ľudských práv v Čečensku aj v takých prípadoch, keď bojuje s terorizmom a snaží sa udržať svoju teritoriálnu integritu. Vyslovil podporu dočasnej gruzínskej vláde, ktorá má zabezpečiť nové voľby, ako aj teritoriálnej integrite Gruzínska. Ruský minister zahr. vecí I.S. Ivanov zdôraznil podporu zvýšeným antiteroristickým aktivitám OBSE. Ruský minister vyjadril sklamanie nad tým, že memorandum o politickom riešení situácie v Moldavsku jednostranne pripravené RF (mimo päťstranného formátu) nebolo podpísané. Zároveň vyjadril obavy nad stavom v politicko-vojenskej oblasti práce OBSE vzhľadom na odloženie ratifikácie Dohody o adaptácii ZKOS pre údajné „umelé prekážky“. Poukázal na vážnosť rozdielu medzi súčasným systémom kontroly zbraní a aktuálnou politicko-vojenskou situáciou v Európe, ktorý sa časom môže podľa ruskej strany stať neprekonateľný. 

C. Aktivity delegácie SR

Vedúci delegácie E. Kukan vo vystúpení o.i. vysoko pozitívne hodnotil prácu predsedníckej krajiny (Holandska),  podčiarkol nutnosť väčšej súčinnosti a koordinácie aktivít OBSE s ďalšími medzinárodnými organizáciami, najmä EÚ, NATO a OSN. V tomto kontexte vyzdvihol „platformu OBSE pre kooperatívnu bezpečnosť“ prijatú na summite v Istanbule a vyzval k urýchlenému dopracovaniu a následnej realizácii ad-hoc konzultatívneho mechanizmu a konceptu hraničnej bezpečnosti ako konkrétnych nástrojov organizácie pri implementácii schválenej stratégie proti hrozbám pre bezpečnosť a stabilitu v 21.storočí. Privítal vypracovanie a schválenie Akčného plánu pre zlepšenie situácie Rómov a Sintiov, ktorý doplní a obohatí realizovanú národnú stratégiu pri riešení problémov rómskeho etnika. V súvislosti so záväzkami z istanbulského summitu pripomenul, že SR vlastné politické záväzky (zníženie úrovne výzbroje v kategórii tanky a obrnené vozidlá) splnila a vyzval, aby  sa so záväzkami bez ďalších časových prieťahov vysporiadali aj tie krajiny, ktoré tak doposiaľ neurobili.
	Počas zasadnutia MiR minister Kukan absolvoval aj bilaterálne rokovania s Vysokým komisárom OBSE pre národnostné menšiny R. Ekeusom a partnermi zo Švédska a Srbska a Čiernej hory.
	Minister Kukan sa zúčastnil aj na stretnutí s vedúcou delegácie Gruzínska úradujúcou prezidentkou N. Burdžanadze, počas ktorého bola Gruzínsku prisľúbená finančná podpora na zorganizovanie opakovaných parlamentných a predčasných prezidentských volieb v hodnote 5,3 mil. eúr. Minister prisľúbil vyslať slovenských pozorovateľov na voľby do Gruzínska, ako aj finančný príspevok zo strany SR (realizovaný vo výške 5000, USD). 

D. Závery

Tohoročné zasadnutie MiR OBSE naplnilo podstatnú časť očakávaní väčšiny účastníckych štátov. Okrem rekapitulácie činnosti vo všetkých troch dimenziách (politicko-vojenskej, ekonomicko-environmentálnej a ľudskoprávnej) prijalo rad dôležitých dokumentov, ktoré by mali prispieť k účinnejšiemu zapojeniu sa organizácie do riešenia tak globálnych, ako aj regionálnych problémov. Za najdôležitejšie výstupy z 11. zasadnutia MiR OBSE je možné považovať prijatie stratégie proti hrozbám pre bezpečnosť a stabilitu v 21.storočí, akčné plány pre boj proti obchodovaniu s ľuďmi a pre zlepšenie situácie Rómov a Sintiov a tiež konkrétne rozhodnutia pre boj proti terorizmu.
	Neprijatie jedného z kľúčových dokumentov - politickej deklarácie - nie je neúspechom organizácie, resp. jej účastníckych štátov. Zásada „lepšie žiadny dokument ako prázdny text“ v tomto prípade vyjadruje prístup väčšiny (členovia a pristupujúce krajiny/kandidátske krajiny EÚ, NATO a ďalšie podobne zmýšľajúce štáty). Odmietnutie „prázdneho textu“ pojednávajúceho o plnení a v prípade RF neplnení podstatnej časti politických záväzkov z Istanbulu bolo dostatočne silným signálom, že väčšina krajín OBSE spája ratifikáciu Dohody o adaptácii ZKOS so splnením istanbulských záväzkov zo strany RF.
	Prakticky všetky dokumenty a rozhodnutia MiR obsahujú konkrétne záväzky a odporúčania pre účastnícke štáty vrátane SR. Ústredné orgány štátnej správy by sa mali dôkladne oboznámiť s konečnými verziami dokumentov a v svojich podmienkach realizovať opatrenia s cieľom  plniť záväzky v praxi.
	12. zasadnutie MiR pod predsedníctvom Bulharska sa uskutoční 6.-7-decembra 2004. Predsedníckou krajinou v roku 2005 bude Slovinsko, ktoré v roku 2006 vystrieda Belgicko.