Informácia 
o stave digitálnej gramotnosti verejnej správy 
a 
aktivity na jej zlepšenie
1	Úvod
Jedným z nástrojov plnenia ďalej citovanej časti programového vyhlásenie vlády SR "Vláda SR vykoná potrebné kroky smerujúce k modernizácii verejnej správy, predovšetkým jej ekonomizáciou a informatizáciou. Zlepší systém jej riadenia a verejnej kontroly. Bude usilovať o to, aby orgány štátnej správy a orgány územnej samosprávy svojou činnosťou uľahčovali život občanom, ako aj právnickým osobám“ je digitálne gramotný zamestnanec verejnej správy. Každý moderný úrad potrebuje flexibilných úradníkov, ktorí efektívne zvládajú úlohy na nich kladené. Len v takom prípade kompetentní zamestnanci (úradníci) za podpory kvalitných digitálnych technológií zvládnu požadované procesy tak, že zákazníci (občania) budú s poskytovanou službou spokojní, a to pri efektívnom využívaní finančných prostriedkov. 
V prebiehajúcom prerode našej spoločnosti na informačnú spoločnosť sa rozhodujúcou technológiou stáva práca s informáciami t. j. ich zber, spracovávanie, uchovávanie a šírenie. Dnes prechádzame do znalostnej fázy rozvoja civilizácie a teda znalosti sa považujú za hlavnú hodnotu každej organizácie. Pri veľkom množstve potrebných vedomostí a ich pomerne častej zmene, základnými prostriedkami vytvárania a udržiavania „znalostnej infraštruktúry“ organizácie sú digitálne technológie. Pre ich správne využívanie musia byť zamestnanci v tejto oblasti vzdelaní a vzdelávaní. Zamestnávateľ má mať schopnosť a možnosť preverovania ich vedomostí, aby mal istotu, že prostriedky do vzdelávania v tejto oblasti sú správne a efektívne využívané. 
Koncom roku 2006 bol vypracovaný prieskum digitálnej gramotnosti zamestnancov vo verejnej správe s dôrazom na zamestnancov v štátnozamestnaneckom pomere jednotlivých ministerstiev, pretože práve tu očakávame špičkovo vzdelaných úradníkov. Cieľom tohto projektu bolo hlavne:
•	Poskytnúť nástroj merania informačnej gramotnosti definovaných cieľových skupín za účelom sledovania dosahu projektov zameraných na rozvoj digitálnej gramotnosti obyvateľstva v súlade so štátnou informačnou a komunikačnou politikou.
•	Zmerať skutočnú úroveň schopností využívať digitálne technológie (ďalej DT) definovanej cieľovej skupiny s možnosťou sledovania časových zmien.
•	Získať spoľahlivé dáta o počítačovej gramotnosti zamestnancov v štátnej službe.
•	Odkryť bariéry brániace širšiemu využitiu DT v komunikácii medzi úradmi a verejnou správou (vzájomne aj s verejnosťou).
•	Zistiť nevyhnutné predpoklady rozvoja digitálnej gramotnosti.
•	Na základe realizácie projektu vyšpecifikovať odporúčania na efektívne zacielenie úsilia programov inštitúcii a záujmových skupín zameraných na rozvoj digitálnej gramotnosti.
•	Na základe realizácie projektu navrhovanou metodikou získať možnosť porovnania výsledkov SR s rovnakou cieľovou skupinou v ČR (tento projekt bol na území ČR realizovaný pod záštitou ministerstva informatiky).

2	Prieskum digitálnej gramotnosti
Na overenie skutočnosti, či sú úradníci pripravení na prácu v informačnej spoločnosti, sme si nechali vypracovať prieskum ich digitálnej gramotnosti podľa metodológie spoločnosti STEM/MARK. Výskum bol realizovaný v dvoch častiach. Prvú časť tvoril kvantitatívny výskum – CATI (telefonický zber dát), v ktorom  zisťovali ako respondenti hodnotia sami seba v jednotlivých oblastiach počítačovej gramotnosti. V druhej časti výskumu  praktickými testami overovali skutočnú znalosť zamestnancov štátnej správy v oblasti počítačovej gramotnosti. Prieskumu sa zúčastnilo 2049 respondentov.

Hlavné zistenia prieskumu boli nasledovné:
•	Podiel počítačovo gramotných respondentov v štátnej správe na základe deklarovaných znalostí dosiahol 64%.
•	Po preverení znalostí formou praktických testov klesol počet gramotných štátnych úradníkov na 50%.
•	Deklarované väčšie znalosti oproti skutočnému stavu vykazovali najmä muži.
•	Rozdiely v počítačovej gramotnosti v Bratislave a ostatných častiach Slovenska je zanedbateľný.
•	Najvyššia deklarovaná počítačová gramotnosť je na Ministerstve kultúry SR, kde dosiahla 79%. Naopak najnižšia je na Ministerstve výstavby a regionálneho rozvoja 46%.
•	61% respondentov uviedlo, že najväčšou prekážkou pri učení v oblasti počítačovej gramotnosti je nedostatok času.
•	U štátnych úradníkov sme nezistili výraznejšiu prekážku v prijímaní komunikácie medzi úradmi a verejnou správou (vzájomne aj s verejnosťou). Úradníci sa v absolútnej väčšine vyjadrovali pozitívne voči prijatiu moderných technológií, aj voči vlastnému vzdelávaniu v tejto oblasti.  Až 83% respondentov by považovalo za prínos, aby sa väčšina komunikácie medzi občanom a štátnymi úradníkmi uskutočňovala elektronickou formou.
•	Bariéry brániace širšiemu využívaniu digitálnych technológií je zrejme potrebné hľadať inde ako v záujme štátnych úradníkov. Predmetom skúmania by mohli byť oblasti legislatívy, softwarového vybavenia, jednotnosti systému, ako aj jeho prezentovania a zavádzania do praxe či úradníkom štátnej správy alebo verejnosti.
•	Štátni úradníci pokladajú za prínos absolvovanie kvalifikačného programu na získanie a preukázanie digitálnej gramotnosti. Len 9% to pokladá za zbytočnú byrokraciu.
•	Najčastejšie používaným programom v štátnej správe je textový editor – Word, ktorý využívajú takmer všetci respondenti. 93% využíva tabuľkový editor a 87% webový prehliadač.

Zaujímavé sú grafické znázornenia výsledkov:

Podiel počítačovo gramotných zamestnancov na jednotlivých ministerstvách	

Počítačová gramotnosť - overená

Počítačová gramotnosť - deklarovaná

Nasledujúce grafy znázorňujú priemer dosiahnutých bodov v jednotlivých kategóriách na ministerstvách. Maximálny počet bodov bol v každej kategórii 10, okrem grafiky, kde sa dali dosiahnuť maximálne 4 body. 
Tieto výsledky sú inšpiratívne pre útvary vzdelávania na jednotlivých ministerstvách, pretože ukazujú kde sú najväčšie rezervy a na ktorú oblasť zručností sa má úrad zamerať.

Úroveň PG na jednotlivých ministerstvách / IT (hodnotenie 1-10 bodov)

Najlepší:	Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií
Najhorší:	Ministerstvo vnútra

Úroveň PG na jednotlivých ministerstvách / Word (hodnotenie 1-10 bodov)

Najlepší:	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja
Najhorší:	Ministerstvo vnútra

Najlepší:	Ministerstvo pôdohospodárstva
Najhorší:	Ministerstvo zdravotníctva

Úroveň PG na jednotlivých ministerstvách / PC (hodnotenie 1-10 bodov)

Úroveň PG na jednotlivých ministerstvách / Excel (hodnotenie 1-10 bodov)

Najlepší:	Ministerstvo školstva
Najhorší:	Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja

Úroveň PG na jednotlivých ministerstvách / grafika (hodnotenie 1-4 body)

Najlepší:	Ministerstvo kultúry
Najhorší:	Ministerstvo spravodlivosti

Úroveň PG na jednotlivých ministerstvách / internet (hodnotenie 1-10 bodov)

Najlepší:	Ministerstvo pôdohospodárstva
Najhorší:	Ministerstvo zdravotníctva

Využívanie digitálnych technológií v pracovnom procese

V práci využíva počítač 98% respondentov, z toho 92% denne počas celej pracovnej doby

Využívate PC v práci? Ako často ho/ich využívate v práci?

N = 2006

%

Ako vidieť z predchádzajúcich grafov, napriek tomu, že bezmála každý úradník používa prevažnú väčšinu svojej pracovnej doby počítač či iné technológie, digitálna gramotnosť je len 50%. Tento výsledok ukazuje, že moderné technológie sa často využívajú zamestnancami veľmi neefektívne a že nedokážu v plnej šírke využívať prednosti IKT. Zjednodušene povedané, používajú často počítač len ako drahý písací stroj.

3	Aktivity na zlepšenie stavu digitálnej gramotnosti
Sekcia informatizácie spoločnosti ešte počas pôsobenia na MDPT SR spoločne s vtedajším Úradom pre štátnu službu vyvíjala aktivity na vzdelávanie a certifikovanie digitálnej gramotnosti štátnych zamestnancov formou pilotného projektu, ktorý sme realizovali na vyššie uvedených inštitúciách. 
Na certifikáciu úradníkov sme zvolili European Computer Driving Licence (ďalej ECDL) a to najmä z týchto dôvodov:
1.	Európskej komisii odporučila Pracovná skupina pre zamestnanosť a sociálny rozmer informačnej spoločnosti (ESDIS) svojim záverom, týkajúcim sa zavedenia Európskeho diplomu pre základné znalosti v oblasti informačno-komunikačných technológií, že ECDL má byť akceptovaný ako celoeurópska akreditačná schéma v oblasti IKT, napĺňajúc  tak ciele Akčného plánu budovania informačnej spoločnosti eEurope 2002.
2.	Kvalifikačný program ECDL je založený na ECDL štandarde, t.j. na jednotnom schválenom okruhu základných vedomostí a zručností potrebných pre efektívne používanie IKT a na predpísanom spôsobe preukázania vedomostí a zručností.
3.	Program ECDL je v súčasnosti zavedený a podporovaný prakticky vo všetkých krajinách EÚ, pretože zapadá do akčných plánov budovania informačnej spoločnosti, ktoré prijalo aj Slovensko.
4.	V súlade so schválenou "Stratégiou informatizácie spoločnosti v SR" deklaruje vláda SR ako jeden z prioritných cieľov vytvárať podmienky pre rozvoj všetkých foriem vzdelávania, vrátane celoživotného vzdelávania, ktoré umožní začlenenie SR a jej občanov do globálnej informačnej spoločnosti. 
5.	Certifikát ECDL deklaruje, že jeho držiteľ úspešne absolvoval medzinárodne stanovené kvalifikačné testy, v ktorých preukázal, že rozumie základným pojmom z oblasti IKT a spĺňa minimálne znalostné kritériá pre prácu s počítačom a počítačovými aplikáciami. ECDL, ako medzinárodne uznávaný certifikát, vytvára jednotnú platformu pre preukazovanie a porovnávanie vedomostí z oblasti IKT, umožňuje mobilitu a širšie uplatnenie držiteľov certifikátu ECDL na trhu práce, zvyšuje motiváciu zamestnancov k využívaniu moderných technológií a v konečnom dôsledku vytvára aj tlak na efektívne a merateľné zhodnocovanie investícií do oblasti informačno-komunikačných technológií.
6.	Vzdelávanie, bez následnej objektívnej certifikácie, nie je efektívne.

Po ukončení a vyhodnotení úspešného pilotného projektu sme v spolupráci s MPSVR SR pripravili Národný projekt certifikácie ECDL a zvyšovania si digitálnej gramotnosti pre úradníkov v jednotlivých služobných úradoch. Celý projekt je financovaný z ESF a skladá sa z dvoch častí:
•	Každý úrad si pre svojich zamestnancov pripravil vzdelávanie prezenčnou formou a zabezpečil si skúšky v akreditovanom skušobnom centre.
•	 eLearningové vzdelávanie zabezpečujeme z MF SR centrálne pre všetkých zapojených frekventantov na portáli www.govedu.sk prípadne off-line formou cez edukačné CD.

Zatiaľ je projekt realizovaný v Bratislavskom samosprávnom kraji a v nasledujúcom období ho plánujeme rozšíriť na územie celej SR. Záujem vzdelávanie a následnú certifikáciu ECDL prejavila i samospráva. 
Pri realizácií národného projektu nám veľmi vychádza v ústrety MPSVR SR, ktoré chápe potrebu celoživotného vzdelávania zamestnancov. Veľké množstvo služobných úradov už realizuje prezenčné školenia a skúšky ECDL svojich zamestnancov resp. čaká na schválenie projektu v rámci ESF. Výsledky jednotlivých výziev sú zverejnené na www.esf.gov.sk.
Do eLearningového vzdelávania, taktiež financovaného z ESF, je k dnešnému dňu zapojených 69 úradov s vyše 11 000 účastníkmi, z plánovaného počtu 14 000 frekventantov Bratislavského samosprávneho kraja, v ktorom zatiaľ projekt realizujeme. 

Názov služobného úradu (resp. priamoriadenej organizácie SÚ)	počet	
Agentúra pre riadenie dlhu a likvidity	17	
Centrum pre medzinárodno-právnu ochranu detí a mládeže	17	
Colné riaditeľstvo Slovenskej republiky	322	
Colný kriminálny úrad	50	
Colný úrad Bratislava	521	
Inšpektorát práce Bratislava	52	
Kancelária prezidenta Slovenskej republiky	68	
Kancelária verejného ochrancu práv 	32	
Katastrálny úrad v Bratislave	231	
Krajská prokuratúra Bratislava	90	
Krajská veterinárna a potravinová správa Bratislava	9	
Krajský stavebný úrad v Bratislave	22	
Krajský súd v Bratislave	179	
Krajský úrad pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie v Bratislave	41	
Krajský úrad životného prostredia v Bratislave	115	
Letecký úrad Slovenskej republiky	69	
Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií Slovenskej republiky	109	
Ministerstvo financií Slovenskej republiky	393	
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky	503	
Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky	164	
Ministerstvo obrany Slovenskej republiky	560	
Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky	53	
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky	277	
Ministerstvo školstva Slovenskej republiky	415	
Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky	261	
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky	222	
Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky	1134	
Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky	149	
Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky	370	
Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky	150	
Najvyšší súd Slovenskej republiky	72	
Národný bezpečnostný úrad	182	
Okresný súd Bratislava I	181	
Okresný súd Bratislava II	99	
Okresný súd Bratislava III	119	
Pamiatkový úrad Slovenskej republiky	109	
Protimonopolný úrad Slovenskej republiky	65	
Regionálna veterinárna a potravinová správa Bratislava - mesto	39	
Regionálna veterinárna a potravinová správa Senec	33	
Slovenská inšpekcia životného prostredia	97	
Slovenská obchodná inšpekcia	63	
Slovenská stavebná inšpekcia	14	
Slovenský metrologický inšpektorát	16	
Správa finančnej kontroly Bratislava	58	
Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky	81	
Špeciálny súd v Pezinku	67	
Štatistický úrad Slovenskej republiky	301	
Štátna pokladnica	102	
Štátna školská inšpekcia	45	
Štátna veterinárna a potravinová správa Slovenskej republiky	104	
Štátny ústav pre kontrolu liečiv	153	
Telekomunikačný úrad Slovenskej republiky	100	
Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky	30	
Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Bratislave	190	
Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Malackách	104	
Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny v Pezinku	115	
Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky	60	
Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky	148	
Úrad vlády Slovenskej republiky	308	
Vojenská obvodná prokuratúra Bratislava	33	
Generálne riaditeľstvo Železničnej polície	141	
SARIO Slovenská agentúra pre rozvoj investícií a obchodu	92	
Agentúra na podporu výskumu a vývoja	46	
Dom zahraničných stykov MŠ SR	12	
Metodicko-pedagogické centrum	28	
Štátny pedagogický ústav	18	
Slovenský filmový ústav	20	
Agentúra Ministerstva školstva SR pre štrukturálne fondy EU	16	
Daňové riaditeľstvo SR 	1173	
Spolu	11229	
Zamestnanci postupne objavujú výhody takéhoto spôsobu vzdelávania a to najmä:
•	zaistené vzdelávanie v ľubovolnom čase a zo svojej kancelárie,
•	ucelené poskytnutie informácií veľkému počtu zamestnancov,
•	skrátenie doby neprítomnosti zamestnancov na pracovisku,
•	voľba individuálneho študijného tempa,
•	kontrola vlastnej úspešnosti,
•	možnosť výberu oblastí, ktorým sa účastníci potrebujú venovať do hĺbky,
•	zaistenie čo najväčšej efektivity vynaložených nákladov,
•	úspora za cestovné, stravné príp. ubytovanie.

Skutočnosť, že si zamestnanci postupne zvykajú na tento spôsob vzdelávania má i tú výhodu, že v budúcnosti by mohla verejná správa ušetriť veľké množstvo finančných prostriedkov tým, že jej zamestnanci budú množstvo školení absolvovať formou  eLearningu. Základným predpokladom je, aby boli digitálne gramotní a takýto typ vzdelávania zvládali. Z prieskumu vidieť, že úradníci si uvedomujú potrebu a dôležitosť vlastného vzdelávania:

90% respondentov, podľa vlastných slov, pristupuje aktívne k vlastnému vzdelávaniu v oblasti počítačovej gramotnosti a sleduje nové poznatky aspoň príležitostne

%

N = 2049

Do akej miery Vás zaujíma vlastné vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti

Prekvapujúco vysoký počet zamestnancov, až 82%, by aktívne privítalo program preukázania digitálnej gramotnosti, napriek tomu, že táto povinnosť v decembri 2006 bola zo zákona o štátnej službe vypustená. Skúsenosť z pilotného projektu nám však ukázala, že na úradoch sa dá vytvoriť „učiaca sa komunita“, ktorá je základným predpokladom vedomostnej spoločnosti.

Až 82% respondentov uviedlo, že by aktívne privítalo program na preukázanie digitálne gramotnosti

%

N = 2049

Privítali by ste program na získanie a preukázanie digitálnej gramotnosti

4	Záver

Stále väčšie očakávania a nároky na vzdelanostnú úroveň zamestnancov vo verejnej správy v oblasti digitálnych technológií môžeme dosiahnuť len zmysluplným vzdelávaním  a následnou certifikáciou. Už v tomto období vidieť, že skoro každý zamestnanec dotknutých inštitúcií využíva k svojej práci digitálne technológie, avšak 50 % ich nevyužíva efektívne. Tento stav je potrebné zmeniť. Finančné prostriedky na krytie jednotlivých projektov bude možné čerpať, tak ako doteraz, z prostriedkov EÚ. Prieskum ukazuje, že zamestnanci zväčša majú záujem o svoj kvalifikačný rast v oblasti digitálnej gramotnosti. Závisí už len na podpore a tlaku vedení jednotlivých úradov a pripravenosti odborov vzdelávania, aby sme tento proces zvládli. Získané vedomosti a zručnosti sa odrazia nielen na práci úradov vo vzájomnej komunikácií a spolupráci, ale hlavne na spokojnosti občanov SR.