Národný program oficiálnej rozvojovej pomoci na rok  2008		

Úvod 

I.  Základné princípy medzinárodnej rozvojovej spolupráce
1.1  Plnenie Miléniových rozvojových cieľov OSN 
1.2  OECD / DAC a plnenie Parížskej deklarácie 
1.3  Účasť SR v rozvojovej politike EÚ
1.4  WTO a rozvojová agenda z Dohy 
1.5  Spolupráca s donormi
1.6  Iniciatíva multilaterálneho odpustenia dlhov
1.7  Iné príspevky SR v rámci multilaterálnej rozvojovej spolupráce

II.  Systém slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci
2.1  Inštitucionálna zmena slovenskej ODA
2.2  Zmena v procese schvaľovania projektov predložených vo výzvach 
       Slovak Aid
            2.3  Národný právny a strategický rámec rozvojovej spolupráce SR
2.4  Spolupráca s administratívno–kontraktačnými jednotkami  
2.4.1  Trustový fond UNDP
2.4.2  Fond Bratislava-Belehrad
2.5  Spolupráca rezortov v prospech koherencie politík pre rozvoj
2.6  Spolupráca so slovenskými rozvojovými subjektmi
2.7  Humanitárna pomoc
2.8  Štruktúra financovania slovenskej ODA

III.  Sumár aktivít Slovak Aid realizovaných v r. 2007

IV.  Bilaterálny komponent ODA SR 
4.1 Teritoriálne a sektorové zameranie slovenskej ODA
4.2 Západný Balkán
4.2.1 Programové krajiny - Srbská republika a Čiernohorská republika 
4.2.2 Projektové krajiny v regióne západného Balkánu, Bosna                       
         a Hercegovina
4.3 Susedské krajiny EÚ - Ukrajina a Bielorusko
4.4 Projektové krajiny Ázie - Afganistan a Kazachstan
4.5 Afrika
 Keňa 
4.6  Mikrogranty

V.   Rozvojové vzdelávanie a verejná informovanosť 

VI.  Rozdelenie finančných prostriedkov ODA SR

Záver

Zoznam skratiek použitých v texte

Úvod 
Rok 2007 bol prelomovým rokom pre rozvojovú spoluprácu SR. V tomto roku bol zavŕšený proces inštitucionalizácie programu Slovak Aid. K 1. 1. 2007 bola zriadená Slovenská agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu.  Od 1. 2. 2008 nadobúda účinnosť zákon o oficiálnej rozvojovej pomoci, ktorý vytvára dlhodobý právny rámec pre efektívne poskytovanie slovenskej ODA.

V rokoch 2004 – 2007 Slovak Aid schválil realizáciu 229 rozvojových projektov v celkovej hodnote prevyšujúcej 18 miliónov USD. Tieto projekty významne pomohli príjemcom pomoci, zviditeľnili Slovensko, prehĺbili naše väzby s partnerskými krajinami, otvorili dvere pre etablovanie slovenských subjektov v zahraničí a vytvorili nové inštitucionálne a expertné kapacity na Slovensku.  

Komparatívne výhody SR ako nového donorského štátu sú tou najdôležitejšou pridanou hodnotou, ktorú môžu priniesť do systému medzinárodnej rozvojovej spolupráce. Nové donorské štáty, okrem ich silnej pozície v regióne, majú špecifické skúsenosti vychádzajúce z ich nedávnej histórie, transformačného procesu a z ich kultúrnych, sociálnych a iných väzieb na mnohé rozvojové krajiny. 

Aj v r. 2008 budú prioritami rozvojovej spolupráce SR spolupráca s inými donormi                  a podpora slovenských subjektov pri uchádzaní sa o prostriedky z výziev na predkladanie projektov financovaných z prostriedkov EK. SR kladie dôraz aj na oblasť rozvojového vzdelávania a stratégiu zvyšovania povedomia politických predstaviteľov i verejnosti o ODA. 

V kontexte efektívneho multilateralizmu a plnenia záväzkov SR zostáva jedným z hlavných, dlhodobých cieľov SR dosiahnutie stanovených objemov finančných prostriedkov ODA na HND (0,17 % v r. 2010 a 0,33 % v r. 2015) vrátane zvyšovania objemu prostriedkov pomoci na jej bilaterálny komponent.

V r. 2008 sa SR nielenže nepriblíži k plneniu medzinárodných záväzkov, v zmysle ktorých by mala poskytnúť oficiálnu rozvojovú pomoc vo výške 0,17 % hrubého národného dôchodku v roku 2010 a vo výške 0,33 % hrubého národného dôchodku do roku 2015, ale dosiahne nižší podiel ODA na HND v dôsledku mierneho zníženia objemu finančných prostriedkov vyčlenených na bilaterálny komponent ODA a rýchleho rastu HND.   

MZV SR bude naďalej pokračovať v koncentrácii  pomoci na niekoľko sektorov a krajín,  keďže sa osvedčilo zúženie priorít definované v Národných programoch ODA SR na roky 2006 a 2007. Tento prístup vychádza najmä zo skúseností z implementácie projektov, z limitovaného množstva finančných prostriedkov alokovaných na bilaterálnu ODA v programe MZV SR (05T0A) a teritoriálnych priorít definovaných v Strednodobej koncepcii ODA SR na roky 2003 - 2008. V rámci poskytovanej rozvojovej pomoci je cieľovým riešením presadzovanie ekonomickej dimenzie slovenských rozvojových projektov.

Z geografického hľadiska bude ODA SR v roku 2008 zameraná na nasledovné krajiny: 
•	programové krajiny - Srbsko a Čierna Hora, 
•	prioritné projektové krajiny – Bosna a Hercegovina, Ukrajina, Bielorusko, Afganistan, Kazachstan a Keňa (pre tieto krajiny bolo užšie vymedzené aj sektorové zameranie),
•	ostatné projektové krajiny: Albánsko, Kirgizsko, Macedónsko, Mongolsko, Mozambik, Sudán, Tadžikistan a Uzbekistan.

Základným princípom sektorového zamerania je špecializácia na vybraný okruh oblastí a aktivít. Potenciál SR v rozvojovej oblasti je pritom harmonizovaný s potrebami príjemcov pomoci, ako aj aktivitami iných donorov pôsobiacich v rovnakej oblasti. Snahou je predísť rozptýleniu prostriedkov a koncentrovať sa na vybrané sektory, v ktorých má SR potenciál a výhody v porovnaní s ostatnými donormi. 

Prioritné sektory slovenskej ODA sú definované Strednodobou koncepciou slovenskej ODA na roky 2003 – 2008, ktorú  schválila vláda SR uznesením č. 432/2003 a stanovené na základe komparatívnych výhod SR.

Prioritnými sektormi slovenskej ODA sú najmä: 	
·	budovanie demokratických inštitúcií a trhového prostredia;
·	infraštruktúra (vrátane sociálnej);  
·	krajinotvorba, ochrana životného prostredia, pôdohospodárstvo, potravinová 	bezpečnosť a využívanie nerastných surovín. 

Národný program oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2008 je rozdelený do šiestich  kapitol. 
   
Prvá kapitola je venovaná témam a otázkam významným z medzinárodného hľadiska. Hodnotí plnenie Miléniových rozvojových cieľov OSN, zapojenie SR do európskej rozvojovej politiky, spoluprácu s bilaterálnymi donormi i s rozvojovým svetom.  

Druhá kapitola informuje o systéme ODA SR. Témami kapitoly sú inštitucionálna zmena slovenskej rozvojovej pomoci a s ňou súvisiaca zmena v procese schvaľovania projektov predložených v jednotlivých výzvach Slovak Aid, spolupráca rezortov, financovanie rozvoja, humanitárna pomoc a úloha mimovládnych organizácií a súkromného sektora.

Tretia kapitola sumarizuje aktivity Slovak Aid realizované v r. 2007, ktorý bol prvým rokom fungovania Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS).

Štvrtá kapitola je venovaná bilaterálnemu komponentu ODA a zameraniu rozvojových projektov v danom roku. Z finančného hľadiska ide o podprogram štátneho rozpočtu MZV SR (05T0A), z ktorého sú financované projekty a iné bilaterálne aktivity slovenských subjektov, zamerané na pomoc rozvojovému svetu. 

Piata kapitola je zameraná na rozvojové vzdelávanie a verejnú informovanosť.

Šiestu kapitolu tvorí indikatívne rozdelenie prostriedkov slovenskej ODA v roku 2008.

I. Základné princípy medzinárodnej rozvojovej spolupráce
1.1 Plnenie Miléniových rozvojových cieľov Organizácie Spojených národov  

Miléniové rozvojové ciele (MDGs), prijaté na Valnom zhromaždení OSN počas Miléniového summitu OSN v r. 2000 sú jedným z hlavných dlhodobých cieľov medzinárodného spoločenstva a ich plnenie je zároveň jedným z ukazovateľov rozsahu a efektívnosti pomoci. Plnenie MDGs sa preto každoročne premieta aj do praktickej zahraničnej politiky SR.

Predpokladom plnenia týchto cieľov na bilaterálnej úrovni je integrácia a koherencia rozvojových stratégií politík, ktoré majú vplyv na rozvoj – ako napr. politika obchodu, poľnohospodárstva, školstva, zdravotníctva, migrácie, a i. Na multilaterálnej úrovni je to predovšetkým spolupráca s medzinárodnou donorskou komunitou a plnenie rozvojových záväzkov SR, k čomu SR pristupuje aktívne a zodpovedne. Významnou z hľadiska podpory rozvojových aktivít na pôde medzinárodných organizácií je aj pozícia SR v špecializovaných organizáciách systému OSN, z ktorých kľúčovými partnermi, definovanými v Strednodobej koncepcii ODA SR na roky 2003 – 2008, sú UNDP, FAO, WFP a UNIDO. 

1.2 Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD) / Výbor pre rozvojovú spoluprácu (DAC) a plnenie Parížskej deklarácie 

Parížska deklarácia o efektívnosti pomoci bola prijatá na Fóre na vysokej úrovni o efektívnosti pomoci, ktoré sa konalo v Paríži 2. marca 2005. V zmysle deklarácie je potrebné zvýšiť efektívnosť pomoci, posilniť komplementárnosť, harmonizáciu a koordináciu postupov medzi donormi, ako aj vo vzťahu k iným aktérom v oblasti rozvoja.
 
V záujme dosiahnutia cieľov ustanovení Deklarácie je potrebné uplatňovať diferencovaný prístup, ktorý závisí od okolností a potrieb rozvoja a poskytuje partnerským krajinám alebo regiónom osobitné, prispôsobené programy vychádzajúce z ich potrieb, stratégií, priorít           a zdrojov. Kľúčom k úspechu rozvojových politík je prevzatie iniciatívy partnerských krajín    v oblasti rozvojových stratégií, a preto by sa mala podporovať čo najväčšia angažovanosť všetkých sfér spoločnosti v krajine príjemcu. S cieľom zabezpečiť efektívnosť a transparentnosť a povzbudiť krajiny k prevzatiu iniciatívy by mali byť stratégie spolupráce   a procedúry donorov v čo najväčšej miere zosúladené so stratégiami a postupmi partnerských krajín.

Plnenie ustanovení Parížskej deklarácie bude zhodnotené na ministerskej konferencii v Accre, Ghane, ktorá sa uskutoční v septembri 2008. Pokrok pri realizovaní cieľov Parížskej deklarácie budú hodnotiť donori aj recipienti pomoci a zároveň by sa mali dohodnúť na ďalšom postupe v tejto oblasti.

1.3 Účasť SR v rozvojovej politike Európskej únie

Európska únia má na medzinárodnej scéne a v rámci spoločenstva donorov jedinečné postavenie. Je najväčším donorom, keďže v celosvetovom meradle poskytuje viac ako polovicu rozvojovej pomoci. Samotná Európska komisia spravuje viac ako pätinu prostriedkov celosvetovej ODA.

Hlavným cieľom rozvojovej politiky Európskeho spoločenstva je zníženie a v konečnom dôsledku úplné odstránenie chudoby. Okrem toho Európska komisia poskytuje podporu krajinám pri ich úsilí zachovávať mier, bezpečnosť a demokraciu a takisto pri posilnení právneho štátu, dobrého spôsobu správy a riadenia a rešpektovania ľudských práv, všetko kľúčových faktorov pre rozvoj.

Základným rámcom rozvojovej politiky EÚ je „Európsky konsenzus o rozvoji” z 20. decembra 2005 prijatý Radou Európskej únie, Európskym parlamentom a Komisiou k rozvojovej politike Európskej únie. Toto vyhlásenie usmerňuje plánovanie a vykonávanie rozvojovej pomoci a stratégií spolupráce členských krajín EÚ vrátane SR. 

Pre novú Finančnú perspektívu EÚ na roky 2007 - 2013 boli zracionalizované nástroje vonkajšej pomoci ES, ktoré vstúpili do platnosti od 1. januára 2007. Financovanie rozvoja zabezpečuje nástroj rozvojovej spolupráce (Development Cooperation Instrument – DCI). 

V zmysle záväzkov EÚ, ktoré vychádzajú z MDGs prijatých medzinárodným spoločenstvom,  by sa členské štáty EÚ mali snažiť o kontinuálne zvyšovanie objemu ODA, najmä jej bilaterálneho komponentu. SR sa ako nová ČK EÚ zaviazala usilovať o zvýšenie svojej ODA na 0,17 % z HND v roku 2010 a 0,33 % z HND v roku 2015. Priblíženie sa k týmto hodnotám nie je možné bez adekvátneho zvyšovania bilaterálneho komponentu ODA SR. Tento záväzok SR pravdepodobne nesplní, keďže objem bilaterálnej pomoci realizovanej najmä prostredníctvom rozvojových projektov slovenských subjektov sa v rokoch 2003 - 2006 nezmenil (160 000 tis. Sk). V roku 2007 bola suma na bilaterálnu ODA SR zvýšená len nepatrne – na 168 700 tis. Sk a v roku 2008 dokonca mierne poklesla na 165 976 tis. Sk. 

Aj v r. 2007 sa SR zúčastňovala širokého spektra aktivít, ako napr. zasadnutí pracovných skupín Rady (CODEV, ACP, COORD FAO, FAWG), zasadnutí výborov Komisie (najmä DCI, ENPI, HAC), neformálnych stretnutí rozvojových ministrov a zasadnutí GAERC so zameraním na rozvoj. Tieto aktivity budú pokračovať aj v r. 2008.

Od roku 2008 navyše SR bude z právneho hľadiska (členskou) zmluvnou stranou 10. Európskeho rozvojového fondu (EDF) na roky 2008 - 2013 pre krajiny Afriky, Karibiku a Tichomoria. Táto skutočnosť umožní slovenským subjektom uchádzať sa o prostriedky na realizáciu projektov vo výzvach na predkladanie projektov financovaných z 10. EDF.

V súlade s ustanoveniami Európskeho konsenzu o rozvoji sa slovenská ODA venuje  viacdimenzionálnym aspektom chudoby. V tomto zmysle sa snaží prispieť k znižovaniu chudoby prostredníctvom podpory trvalo udržateľného rozvoja, pričom sa zameriava na rozvojové krajiny s rôznou výškou príjmov, ku ktorým volí diferencovaný prístup. V rámci svojich možností sa zameriava aj na pomoc najchudobnejším krajinám, najmä v regióne subsaharskej Afriky.

Finančný príspevok, ktorý poskytne SR na európske rozvojové aktivity v roku 2008, pravdepodobne  prekročí sumu 800 000 tis. Sk.

Vďaka členstvu SR v EÚ majú slovenské subjekty možnosť uchádzať sa o prostriedky z výziev na predkladanie projektov financovaných EK. V NP 2007 boli prvýkrát osobitne vyčlenené prostriedky na spolufinancovanie projektov slovenských subjektov, schválených v rámci výziev na predkladanie projektov vyhlásených EK vo výške 5 mil. Sk. Napriek náročnému konkurenčnému prostrediu sa štyrom slovenským mimovládnym organizáciám podarilo v grantových kolách EK uspieť.

Vzhľadom na fakt, že EÚ v r. 2007 prešla k používaniu nových finančných nástrojov pre rozvojovú spoluprácu, až v r. 2008 sa očakáva zvýšenie aktivity slovenských subjektov pri uchádzaní sa o prostriedky z týchto výziev na predkladanie projektov vyhlásených EK. Preto podpora slovenských subjektov v uvedenej oblasti bude patriť medzi priority slovenskej rozvojovej politiky v rámci EÚ. 

Na spolufinancovanie rozvojových projektov slovenských subjektov schválených EK v rámci výziev na predkladanie projektov budú zo strany Slovak Aid v r. 2008 osobitne vyčlenené prostriedky  vo výške 4 mil. Sk. 

1.4	Svetová obchodná organizácia (WTO) – rozvojová agenda z Dohy (DDA)

Rokovania o rozvojovej agende s cieľom liberalizácie svetového obchodu a rozšírenia prínosov globalizácie pre rozvojové krajiny sa začali na podnet ministrov členských štátov WTO v novembri 2001 v hlavnom meste Kataru - Doha. Rokovania pokračovali do r. 2006, dosiahnuť kompromis o znížení poľnohospodárskych dotácií a dovozných ciel sa však nepodarilo. 

Zo VI. Ministerskej konferencie WTO, ktorá sa konala v Hongkongu v decembri 2005 vzišla iniciatíva poskytovania pomoci pre podporu obchodu -  tzv. Aid for Trade (ďalej AfT), ktorej cieľom je napomôcť rozvojovým a najmä najmenej rozvinutým krajinám vybudovať konkurencieschopnú ekonomiku, infraštruktúru pre fungovanie obchodu a tým umožniť ľahšiu implementáciu dohôd WTO a lepšiu integráciu do multilaterálneho obchodného systému.  Zároveň sa však zdôrazňuje, že AfT nesmie byť náhradou za rozvojovú agendu z Dohy, má ju len dopĺňať.

Daná iniciatíva je podporovaná Európskou úniou aj Organizáciou pre hospodársku  spoluprácu a rozvoj, keďže predstavuje jeden z dôležitých nástrojov na zlepšenie hospodárskej situácie a tým aj znižovanie chudoby v rozvojových krajinách. Problematika AfT patrí do gescie Ministerstva hospodárstva SR. Jej bližšie rozpracovanie bude aj predmetom Strednodobej koncepcie slovenskej ODA na roky 2009 – 2013, ktorú pripravuje MZV SR.

Súčasné sektorové zameranie ODA SR je v súlade s uvedenou iniciatívou. V zmysle Strednodobej koncepcie slovenskej ODA na roky 2003 – 2008, ktorú  schválila vláda SR uznesením č. 432/2003, je jednou zo sektorových priorít ODA SR budovanie demokratických inštitúcií a trhového prostredia. 

1.5 Spolupráca s donormi

Vychádzajúc z ustanovení Parížskej deklarácie a Kódexu správania sa donorov EÚ, dôležitým predpokladom úspešnosti pôsobenia v rozvojovej krajine je koordinácia donorských aktivít a spolupráca s inými donormi. Pre SR platí táto podmienka výraznejšie vzhľadom na obmedzené finančné prostriedky, ľudské zdroje a inštitucionálne zabezpečenie. V roku 2008 budú hlavnými partnermi Slovak Aid Rakúska rozvojová agentúra (ADA), Rozvojový program OSN (UNDP) a Európska komisia.

Spolupráca SR s medzinárodnými organizáciami a bilaterálnymi i multilaterálnymi donormi sa však neobmedzí len na vyššie uvedených donorov, aktuálna bude aj spolupráca s Kanadskou medzinárodnou rozvojovou agentúrou (CIDA), Svetovou bankou,               OECD / DAC, Organizáciou pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE) a ďalšími. 

V rámci predsedníctva vo Výbore ministrov Rady Európy počas prvého polroka 2008 sa SR bude sústreďovať  najmä na Bielorusko a Moldavsko. Programy spolupráce RE pre tieto krajiny podporí SR aj finančne.  

V roku 2008 bude MZV SR pokračovať v rokovaniach o možnostiach spolupráce aj s Európskou investičnou bankou (EIB) a Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBOR).

Rakúska rozvojová agentúra - ADA

Po podpise vzájomnej dohody o rozvojovej spolupráci v r. 2006 Rakúska rozvojová agentúra – ADA spolufinancovala tri slovenské rozvojové projekty – dva pre Srbsko a jeden pre Keňu. Súčasťou uvedenej spolupráce bola aj účasť zástupcov SR na odborných seminároch a školeniach organizovaných ADA.
V roku 2007 neboli okrem bilaterálnych konzultácií realizované ďalšie spoločné rozvojové aktivity z dôvodu chýbajúcich kapacít na slovenskej strane, čo súviselo so zmenami systému Slovak Aid po založení SAMRS.  
Keďže v súčasnosti je systém Slovak Aid plne funkčný, v r. 2008 sa očakáva  pokračovanie trojstrannej spolupráce, ako aj realizácia ďalších spoločných aktivít. Spolupráca SR a Rakúska sa prezentuje ako  úspešný model koordinácie a spolupráce donorov na medzinárodných podujatiach na všetkých úrovniach.

Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra - CIDA

V nadväznosti na výsledky úspešnej spolupráce s Kanadskou medzinárodnou rozvojovou agentúrou (CIDA) v rámci programu ODACE (kanadský program ODA pre nové členské krajiny EÚ zo strednej a východnej Európy) budú v roku 2008 definované nové modality spolupráce. Pilotným projektom novej fázy partnerstva by mala byť trilaterálna spolupráca SR a Kanady na Ukrajine. 

Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe

Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe - OBSE má svoje zastúpenia (tzv. Field Missions) takmer vo všetkých prioritných krajinách slovenskej ODA a realizuje projekty zamerané na oblasti, ktoré sa prekrývajú s viacerými sektorovými prioritami slovenskej ODA (budovanie demokratických inštitúcií, decentralizácia a podpora miestnych samospráv, ekonomika a životné prostredie, podpora médií, cezhraničná spolupráca).  
 
V r. 2008 by mali pokračovať konzultácie s OBSE s cieľom identifikovať konkrétne oblasti pre realizáciu spoločných aktivít. Výhodou systému OBSE je jeho flexibilita a možnosť využitia viacerých modalít spolupráce. Výzvou pre r. 2008 je plán OBSE rozšíriť aktivity aj do Afganistanu, čo by vytvorilo ďalší priestor pre spoluprácu zo SR a prepojenie jednotlivých aktivít, ktoré SR realizuje v Afganistane. 

Organizácia Spojených národov   

V rámci systému Organizácie Spojených národov - OSN je v oblasti rozvojovej spolupráce kľúčovým multilaterálnym partnerom SR Rozvojový program OSN (UNDP), ktorého regionálne centrum (RC UNDP) sídli v Bratislave. V roku 2006 bola podpísaná „Dohoda medzi vládou SR a Rozvojovým programom OSN (UNDP) o poskytovaní podporných služieb“, ktorá rozšírila rozsah podporných služieb a zjednodušila celý proces využívania služieb UNDP.   

UNDP a jeho kancelária v Bratislave disponuje možnosťou poskytovať okrem podpory aj odbornú pomoc a poradenstvo v oblastiach, ktoré patria pod mandát UNDP. Týmito oblasťami sú: životné prostredie a energetika, ľudské práva, dobre spravovaná spoločnosť, sociálna a spoločenská inklúzia znevýhodnených skupín obyvateľstva, znižovanie chudoby, rovnosť príležitostí, používanie informačných a komunikačných technológií pre rozvoj, obnova a rekonštrukcia vojnou alebo prírodnou pohromou zničenej krajiny, koordinácia donorov a donorskej pomoci. 

Významným partnerom SR v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci je aj organizácia OSN pre priemyselný rozvoj (UNIDO). Aktivity UNIDO sú zamerané na podporu trvalo udržateľného priemyselného rozvoja v rozvojových a transformujúcich sa krajinách. V tomto smere má organizácia dlhoročné skúsenosti, know-how a odborný potenciál, ktorý je vítaným doplnením slovenskej bilaterálnej rozvojovej spolupráce formou financovania vybraných projektov a programov UNIDO v príslušných krajinách patriacich medzi teritoriálne priority ODA SR. Financovanie projektov UNIDO umožňuje zapojenie slovenských subjektov a odborníkov do realizácie projektov v oblastiach, kde má SR príslušné expertné kapacity. Podobným spôsobom bude nadväzovať na doterajšie výsledky a skúsenosti aj spolupráca s organizáciou OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO) a WFP.

Európska banka pre obnovu a rozvoj (EBOR)

Poslaním EBOR je pomoc krajinám strednej a východnej Európy a bývalého Sovietskeho zväzu pri rozvíjaní trhovo orientovaných hospodárstiev prostredníctvom podpory rozvoja súkromného sektora a mobilizáciou zahraničného a domáceho kapitálu. Pomoc je realizovaná najmä formou poradenskej činnosti, poskytovaním pôžičiek, kapitálovým vstupom a garanciami. 

V oblasti rozvojovej spolupráce je pre ODA SR prioritou Rozvojový fond EBRD pre západný Balkán (založený v novembri 2006), z ktorého sa realizujú najmä projekty technickej pomoci. Príspevok SR do Fondu bol rozdelený na dve rovnaké splátky, prvá splátka vo výške 250 000 EUR bola uhradená v roku 2007 a druhá splátka vo výške 250 000 EUR bude uhradená v roku 2008.

Z hľadiska teritoriálnych priorít je pre SR perspektívna aj spolupráca v rámci „Early Transition Fund“ (ETF) určeného pre krajiny Kaukazu, strednej Ázie, Moldavsko a Mongolsko a mnohých ďalších fondov, ktorých teritoriálne a sektorové zameranie sa prekrýva so zameraním ODA SR. 

Možnosti participácie slovenských subjektov v tendroch EBRD boli prezentované počas seminára organizovaného SAMRS v septembri 2007. V rámci týchto tendrov na rozvojové projekty sa môžu o prostriedky EBOR uchádzať všetky slovenské subjekty, pričom zdroje na jednotlivé projekty nie sú obmedzené.

V prípade MVO je priestor pre spoluprácu s EBOR v doplnkových oblastiach, ako sú aktivity v oblasti legislatívneho rámca v programoch zameraných na investície, participácia na schvaľovaní stratégií pre krajiny (CSP), environmentálne štúdie (EIA), pripomienkovanie otázok v oblasti verejnej politiky a pod.

1.6  Iniciatíva multilaterálneho odpustenia dlhov

Iniciatíva multilaterálneho odpustenia dlhov (MDRI – Multilateral Debt Relief Initiative) bola iniciovaná na summite štátov G8 v júli 2005, kde sa lídri G8 zaviazali k odpusteniu dlhov najzadlženejším chudobným krajinám sveta. Ich návrh požaduje úplné odpustenie dlhov krajinám HIPC (Heavily Indebted Poor Countries – silne zadlžené chudobné krajiny) zo strany Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA), Medzinárodného menového fondu (International Monetary Fund – IMF) a Afrického rozvojového fondu (African Development Fund – AfDF). MDRI má zabezpečiť neodvolateľné odpustenie dlhov s cieľom poskytnúť krajinám HIPC dodatočnú podporu pri napĺňaní MDGs popri zachovaní finančnej stability medzinárodných finančných inštitúcií. Podľa návrhu G8 sa MDRI bude týkať HIPC krajín, ktoré spĺňajú všetky kritériá HIPC iniciatívy. V súčasnosti tieto kritériá spĺňa 19 rozvojových krajín.

V roku 2006 vláda SR uznesením č. 1084 zo dňa 20. 12. 2006 schválila pristúpenie SR k financovaniu Iniciatívy multilaterálneho odpustenia dlhov v rámci Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA) v celkovej sume 3 330 tis. Sk. Príspevok je splatný v dvoch splátkach - v roku 2007 vo výške 1 430 tis. Sk a v roku 2008 vo výške 1 900 tis. Sk.

1.7  Iné príspevky SR v rámci multilaterálnej rozvojovej spolupráce

SR súhlasila s pristúpením k 14. doplneniu zdrojov Medzinárodného združenia pre rozvoj (IDA) na základe uznesenia vlády SR č. 691 zo 14. septembra 2005. Celkovo ide o tri splátky  rozložené na roky 2006, 2007 a 2008. V roku 2007 bol uhradený príspevok SR vo výške 23 759 733 Sk,  v roku 2008 bude tento príspevok predstavovať 35 000 000 Sk.

II. systém slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci
 2.1 Inštitucionálna zmena slovenskej ODA
 
Nový inštitucionálny systém ODA vstúpil do platnosti od 1. 1. 2007, keď MZV SR zriadilo Slovenskú agentúru pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (ďalej len „agentúra“). V zmysle svojho štatútu agentúra nadobudla kompetencie administratívnych a kontraktačných jednotiek Trustového fondu (ACU TF) a Bratislava-Belehrad fondu (ACU BBF), ktoré do vytvorenia agentúry realizovali projektové cykly v rámci oficiálnej rozvojovej pomoci. 

2.2 Zmena v procese schvaľovania projektov predložených vo výzvach na predkladanie projektov  Slovak Aid

Expertné poradné orgány systému oficiálnej rozvojovej pomoci SR (ODA) - Koordinačný výbor a riadiace orgány ODA SR, Riadiaci výbor Fondu Bratislava-Belehrad a Riadiaci výbor Trustového fondu, ktorých pracovnou náplňou bolo koordinovať spoločný postup aktérov ODA, spolurozhodovať o konkrétnych aktivitách rozvojovej spolupráce medzi SR a krajinami prijímajúcimi pomoc v rámci ODA, ako aj vyhodnocovať predložené projekty, de jure ukončili činnosť k 31. 12. 2006. 

Vzhľadom na skutočnosť, že implementátorom ODA SR sa stala Slovenská agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS), došlo k zmene aj v procese schvaľovania projektov predložených vo výzvach na predkladanie projektov Slovak Aid. Pre vyhodnotenie predložených projektov bola zriadená projektová komisia. Projektovej komisii predsedá splnomocnenkyňa vlády pre oficiálnu rozvojovú pomoc, štátna tajomníčka MZV SR O. Algayerová.
Ďalšími členmi  projektovej komisie Slovak Aid na roky 2007 – 2008 sú predstavitelia MZV SR, SAMRS, Ministerstva financií SR, Ministerstva hospodárstva SR, Ministerstva školstva SR, Ministerstva vnútra SR, Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory a Platformy mimovládnych rozvojových organizácií.

2.3  Národný právny a strategický rámec rozvojovej spolupráce SR

Zákon o ODA

Zákon vymedzuje právny rámec poskytovania oficiálnej rozvojovej pomoci SR a napomáha plneniu medzinárodných záväzkov SR v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci.

 „Návrh zákona o oficiálnej rozvojovej pomoci“ pripravilo MZV SR v zmysle Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2007. Návrh zákona bol dňa 22. 8. 2007 prerokovaný a následne schválený vládou SR. Dňa 5. 12. 2007 ho schválila Národná rada SR. Účinnosť nadobúda od 1. 2. 2008.

Zákon upravuje najmä princípy, ciele a formy ODA. Zákon tiež dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy o kompetenciu Ministerstva zahraničných vecí SR v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci.

Hlavné prínosy zákona
•	definovanie pojmov rozvojovej pomoci SR (ODA) - § 2, 
•	úprava princípov, cieľov, nástrojov plánovania a foriem realizácie ODA (§§ 3 - 6),
•	úprava postavenia MZV ako koordinátora ODA (§ 7),
•	úprava pôsobnosti SAMRS (§ 10),
•	doplnenie kompetencie MZV SR novelou § 14 zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, zvýšenie povedomia  a väčšia podpora pre ODA.

Strategické dokumenty ODA SR

Strategickým východiskom pre pomoc prioritným krajinám je Strednodobá koncepcia oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2003 - 2008 (uznesenie vlády č. 432/2003), ako aj predchádzajúce národné programy oficiálnej rozvojovej pomoci (uznesenia vlády                   č. 552/2003, č. 388/2004, č. 367/2005, č. 309/2006 a č. 338/2007). 

Rok 2008 bude rokom prípravy nového strategického dokumentu pre ďalšie smerovanie ODA SR - Strednodobej koncepcie oficiálnej rozvojovej pomoci na roky 2009 – 2013. MZV SR zabezpečí, aby zostavenie tohto dokumentu bolo výsledkom spolupráce a konsenzu všetkých účastníkov oficiálnej rozvojovej pomoci SR.

Program mikrograntov upravuje od 1. 8. 2007 dokument „Rozhodnutie ministra zahraničných vecí SR č. 37/07, ktoré určuje pravidlá pre implementáciu programu mikrograntov pre ZÚ SR". Rozhodnutie stanovuje pravidlá pre implementáciu, finančnú a kontraktačnú kontrolu a zároveň vysvetľuje spôsob vyúčtovania mikrograntu. 

Komplexný mechanizmus a systém ODA SR dotvárajú smernice, návody, manuály a kritériá pre hodnotenie, schvaľovanie a monitorovanie projektov, ktoré boli aplikované v predchádzajúcich obdobiach.

V prípade programových krajín ODA SR - Srbskej republiky a Čiernohorskej republiky sú základom vytvoreného právneho rámca Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o rozvojovej spolupráci a Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Čiernohorskej republiky o rozvojovej spolupráci. Obe dohody boli uzavreté v r. 2007 a nahradili predchádzajúcu dohodu s bývalou štátnou úniou Srbska a Čiernej Hory z roku 2003.

Dohody vymedzujú všeobecné podmienky rozvojovej spolupráce medzi SR a programovými krajinami ODA SR, ktoré sa vzťahujú na poskytovanie finančných prostriedkov podľa Národného programu ODA SR. Obe prijímajúce programové krajiny sa zaviazali, že zabezpečia nevyhnutné opatrenia pre efektívne využitie poskytnutej pomoci a zabránia zneužitiu poskytnutých finančných prostriedkov. 

Na podpísané dohody nadväzujú Finančné memorandá na rok 2007, ktoré majú charakter vykonávacej rezortnej zmluvy a sú uzavierané každoročne. Hlavným cieľom FM je definovať výšku alokácie, formu platby, spôsob využitia prostriedkov, spravovanie fondov, ako aj následný audit.  

2.4	Spolupráca s administratívno–kontraktačnými jednotkami  
      
V r. 2007 bol uskutočnený postupný prechod z inštitucionálneho systému poskytovania ODA prostredníctvom dvoch administratívno-kontraktačných jednotiek na systém poskytovania ODA výlučne prostredníctvom agentúry. Obe administratívne jednotky aj naďalej spravujú finančné prostriedky, ktoré im už boli prevedené na implementáciu Národných programov ODA SR z rokov 2003 – 2006 v rámci podprogramu 05T0A tak, aby sa dokončili rozbehnuté projekty a aktivity z Národných programov ODA z uvedených období. 

Programové riadenie ODA SR v novom systéme zabezpečuje MZV SR a projektové riadenie zabezpečuje Slovenská agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu. Takýto prístup je flexibilný pri narábaní s finančnými prostriedkami a ľudskými zdrojmi.

2.4.1	Trustový fond UNDP 

V roku 2007 Trustový fond UNDP pokračoval v realizácii a administrovaní projektov, ktoré boli schválené v predchádzajúcich rokoch. Celkom bolo ukončených 60 projektov. V priebehu roka 2007 bolo ukončených 38 projektov v prioritných krajinách, z čoho štyri projekty boli spolufinancované kanadskou agentúrou CIDA. 

Úspešne sa ukončili projekty mimovládnych organizácií na podporu demokracie v Ukrajine a v Bielorusku. Na Balkáne bol s dobrým ohlasom prijatý a zároveň ukončený projekt na podporu spolupráce pre obyvateľov s postihnutím, kde v rámci projektu boli poskytnuté partnerom legislatívne dokumenty zavedené na Slovensku a tiež bola rozvinutá metodická spolupráca s partnermi, ktorá pokračuje aj po skončení projektu. 
V Afrike za uzatvorilo niekoľko projektov infraštruktúry najmä projektov pre oblasť zabezpečenia pitnej vody a sanitárnych opatrení pre obyvateľstvo v Sudáne a v Mozambiku. 
V Afganistane, napriek tomu, že išlo o zložité podmienky realizácie, sa  úspešne dokončili projekty zamerané na podporu základného vzdelávania a podporu univerzity v Herate. V Afganistane bol tiež podporený a ukončený projekt zameraný na rozvoj miestnych demokratických inštitúcií.
V Ázii sa dokončili projekty v Mongolsku,  Kirgizsku a v Kazachstane. S uznaním sa ukončil projekt zameraný na podporu sociálneho poradenského centra v Biškeku, ktorý bol  zameraný na pomoc pre najchudobnejších a pre deti v Biškeku.  
V oblasti rozvojového vzdelávania bolo podporených 6 projektov, ktoré boli určené hlavne pre deti a mládež (vrátane študentov VŠ) v rámci formálneho aj neformálneho vzdelávania.

V roku 2008 sa uvažuje o ďalšej možnej spolupráci UNDP ACU TF s programom Slovak Aid. Po vzájomnej dohode s MZV SR sa zvažuje  spolupráca v oblastiach, ktoré úzko súvisia s rozvojovou pomocou Slovenskej republiky - ide najmä o spoluprácu formou vyslania slovenských expertov do rozvojových krajín v súlade s politikami rozvojovej pomoci SR a o spoluprácu s mimovládnym sektorom.

2.4.2	Fond Bratislava–Belehrad 
Nadácia na podporu občianskych aktivít (NPOA)

NPOA bude aj v r. 2008 realizovať záverečnú fázu implementácie projektov Fondu Bratislava-Belehrad v súlade s NP ODA a finančnými memorandami pre Srbsko a Čiernu Horu pre roky 2003, 2004, 2005 a 2006. V roku 2007 NPOA dokončila implementáciu 56 projektov schválených v uplynulých rokoch. V roku 2008 bude dokončených 8  projektov a jeden projekt bude dokončený v roku 2009. 

Spolupráca medzi MZV SR a NPOA bude v roku 2008 prebiehať v nasledovných rovinách:
a)	pokračovanie implementácie projektov Slovak Aid nakontrahovaných k 31. 12. 2006,
b)	spolupráca pri realizácii blokového grantu Nórskeho finančného mechanizmu pod názvom „Otvárame brány novej aréne spolupráce“.
        
Bloková schéma bola schválená Ministerstvom zahraničných veci Nórskeho kráľovstva v novembri 2007 a jej začiatok sa predpokladá vo februári 2008. Schéma je zameraná na rozvoj slovensko-ukrajinskej cezhraničnej spolupráce. Cieľovými regiónmi sú pohraničné oblasti SR v partnerstve s organizáciami na Ukrajine. Oprávnenými žiadateľmi budú samospráva a mimovládne organizácie zo SR. 

Spolupráca medzi NPOA ako sprostredkovateľom (zmluvnou stranou pre NPOA bude Úrad vlády SR, odbor implementácie a riadenia NFM) blokového grantu a MZV SR sa môže rámcovať ako:
        -  neformálne konzultácie pri výbere projektov ( s cieľom dosahovania synergických efektov iných grantových schém MZV SR a vylúčenia prípadného dvojitého financovania podobných aktivít),
        -   neformálne konzultácie pre komplementárnosť aktivít blokového grantu so zahraničnou politikou SR voči Ukrajine.
 
Ďalšou z možností spolupráce medzi MZV SR a NPOA je evaluácia projektov Slovak Aid implementovaných SAMRS. Komparatívnou výhodou NPOA je znalosť problematiky niektorých cieľových krajín a vylúčenie konfliktu záujmov (NPOA neparticipuje na rozhodovaní o projektoch, ani na ich implementácii).

2.5  Spolupráca rezortov v prospech koherencie politík pre rozvoj
 
Rozvojová spolupráca je vnímaná predovšetkým ako súčasť, resp. nástroj zahraničnej politiky, avšak bez koherencie politík a koordinácie aktivít s inými rezortmi by jej účinnosť a efektívnosť neboli natoľko zreteľné.  

Význam spolupráce s jednotlivými rezortmi súvisí aj s plnením MDGs a najmä potrebou zvyšovania objemu ODA s cieľom dosiahnuť podiel ODA na HND vo výške 0,17 % do roku 2010  a 0,33 do roku 2015 (pre nové členské krajiny EÚ). Podľa metodiky DAC/OECD, týkajúcej sa štatistického vykazovania poskytnutej ODA, sa do celkového objemu poskytnutej pomoci započítavajú aj príspevky (prípadne ich percentuálne stanovená časť) do medzinárodných organizácií, trustových fondov, financovanie štipendií pre zahraničných študentov, poskytnutá technická a humanitárna pomoc a mnohé ďalšie formy výdavkov. Vzhľadom na záväzky SR voči EÚ i OSN je preto potrebné i naďalej pracovať na zlepšení štatistického výkazníctva. Rovnako je potrebné podporovať aktivity rezortov, ktoré sa dajú klasifikovať ako ODA (napríklad pomoc utečencom, civilné aspekty policajnej práce a mierových operácií OSN a iné). 

Koordinácia je nevyhnutná aj pre dosiahnutie koherencie s ostatnými štátnymi politikami,       tzn. s obchodnou, poľnohospodárskou a bezpečnostnou politikou, s bojom proti chorobám v rozvojovom svete (ako sú najmä HIV/AIDS, malária, TBC, vtáčia chrípka), so vzdelávaním, migráciou atď. Plnenie tejto úlohy bude aj naďalej koordinovať MZV SR s ostatnými rezortmi formou medzirezortných stretnutí, ale aj medzirezortných koordinačných komisií pre európske záležitosti (KEU1 a KEU2).

Význam z hľadiska koordinácie a koherencie politík má aj dlhodobá prítomnosť OS SR v krízových regiónoch sveta. Ich pôsobenie dotvára podmienky potrebné na poskytovanie ODA SR, čo následne otvára priestor pre realizáciu komerčných projektov slovenských podnikateľských subjektov. 

MZV SR je koordinátorom poskytovania ODA SR a gestorom medzirezortného programu 05T, ktorý vznikol v roku 2003 na základe metodického pokynu  MF SR o programovom rozpočtovaní. Rovnako ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2008 sú účastníkmi programu MZV SR, MŠ SR, MV SR, MP SR a MŽP SR.  Prostriedky na plnenie stanovených cieľov svojich podprogramov si relevantné kapitoly zabezpečujú v rámci svojho schváleného rozpočtu výdavkov na príslušný rok. Celková suma vyčlenená na medzirezortný program 05T predstavuje v roku 2008  226 066 tis. Sk. 

Ďalší priestor pre koordináciu aktivít a spoluprácu s rezortmi sa otvára v prípade krajín, ktoré pri tvorbe Strednodobej stratégie ODA SR na r. 2003 - 2008 neboli zaradené do zoznamu teritoriálnych priorít ODA SR, avšak sú dôležité z hľadiska zahraničnej politiky SR, podpory vzájomnej obchodnej výmeny, stabilizácie bezpečnostnej situácie, prevencie migrácie a rozvoja susedskej politiky EÚ (ochrana hraníc, boj proti medzinárodnému organizovanému zločinu a pod.).
 
2.6  Spolupráca so slovenskými rozvojovými subjektmi

Dôležitými partnermi MZV SR pri realizácii rozvojovej spolupráce sú aj mimovládny, súkromný, akademický a štátny sektor. V záujme dosiahnutia efektívnosti sa táto spolupráca zabezpečuje najmä prostredníctvom strešných organizácií  - Platformy mimovládnych rozvojových organizácií - PMVRO (pre mimovládny sektor) a Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory - SOPK (pre súkromný sektor). PMVRO je dôležitým partnerom aj pri tvorbe rozvojovej politiky. MZV SR usporadúva konzultácie so zástupcami PMVRO k problematike rozvojovej spolupráce a zasiela na pripomienkovanie pripravované strategické dokumenty ODA SR. V prípade akademického sektora sa spolupráca realizuje najmä prostredníctvom Slovenskej akadémie vied (SAV). Zástupcovia mimovládneho, štátneho  a súkromného sektora sú tiež členmi projektovej komisie ODA SR, čím sa priamo podieľajú na posudzovaní a výbere projektov.

Mimovládne organizácie a súkromný sektor

Činnosť Platformy mimovládnych rozvojových organizácií (MVRO) je zameraná výlučne na zabezpečovanie rozvojovej spolupráce a koordináciu organizácií zaoberajúcich sa rozvojovou problematikou, a je tak jedinou strešnou organizáciou tohto typu na Slovensku. Platforma MVRO v súčasnosti zastrešuje 32 slovenských mimovládnych organizácií a jej úlohou je predovšetkým zastupovať spoločné záujmy svojich členských organizácií na domácej pôde      i v zahraničí a informovať členské organizácie o aktuálnom vývoji. Platforma MVRO je tiež jedným z priamych aktérov v oblasti zahraničnej rozvojovej, humanitárnej pomoci a ďalších činností zameraných na rozvoj v ekonomicky menej rozvinutých krajinách. 

MZV SR a Platforma MVRO majú za sebou už viacročnú históriu vzájomne prospešnej spolupráce, ktorá je pre SR dôležitá v rámci koordinácie vzájomných krokov smerom              k zahraničným inštitúciám, predovšetkým inštitúciám EÚ v oblasti rozvojovej pomoci             a taktiež reprezentácii slovenskej rozvojovej pomoci na národnej, ako aj medzinárodnej úrovni. Nemenej dôležité je informovanie a vzdelávanie členských mimovládnych organizácií a verejnosti, formovanie verejnej mienky, spolupráca s poslancami a ďalšími predstaviteľmi inštitúcií, ktorí sú zapojení do rozhodovacích procesov v oblasti humanitárnej a rozvojovej pomoci. 

V nadväznosti na úspešnú spoluprácu z predošlého obdobia, aj v roku 2008 bude spoločným cieľom MZV SR a slovenských rozvojových subjektov zvyšovanie implementačných kapacít s cieľom zvýšiť počet kvalitných rozvojových projektov ODA SR                                             a konkurencieschopnosť slovenských subjektov vo výzvach na predkladanie projektov vyhlásených EK, rozvoj spolupráce s donormi, ako aj s partnermi v rozvojových krajinách a zvyšovanie verejného povedomia a informovanosti o ODA, v ktorej má nezastupiteľnú úlohu najmä mimovládny sektor.    

2.7	 Humanitárna pomoc

Humanitárna pomoc je podstatnou súčasťou oficiálnej rozvojovej pomoci, platia však pre ňu špecifiká, ktoré si vyžadujú vlastné nástroje a mechanizmy rozhodovania. Vyplýva to predovšetkým z časového rámca, ako aj z nestability prostredia, z bezpečnostných rizík a pod. Zabezpečovanie humanitárnej pomoci je dynamický proces, ktorý si vyžaduje veľkú dávku flexibility, zahŕňajúcej neustále zdokonaľovanie jej mechanizmov. V podmienkach slovenskej ODA ide najmä o posilňovanie kapacít, budovanie silnejších partnerských väzieb a zvýšenie flexibility, ako aj adresnosti, efektivity a transparentnosti poskytnutej pomoci.

Humanitárna pomoc SR do zahraničia sa realizuje tromi základnými formami, a to:
•	záchranné akcie, materiálna a technická pomoc (v kompetencii MV SR),
•	humanitárna pomoc formou finančných príspevkov (MZV SR),
•	projekty slovenských humanitárnych organizácií (MZV SR).

Záchranné akcie, materiálnu, technickú humanitárnu pomoc koordinuje a zabezpečuje sekcia krízového manažmentu a civilnej ochrany Ministerstva vnútra v spolupráci s realizačnými partnermi. 
Slovenské humanitárne projekty sa realizujú v súlade s mechanizmom pre bilaterálnu rozvojovú pomoc (Slovak Aid). Výzvy na predkladanie projektov humanitárnej pomoci, ako aj ich riadenie zabezpečuje SAMRS, na základe rozhodnutia MZV SR. Medzi najdôležitejších realizátorov humanitárnych projektov patria predovšetkým slovenské humanitárne organizácie. Na základe doteraz realizovanej pomoci má MZV SR dobré skúsenosti so slovenskými MVO, ktoré sa dokážu pružne a účinne zapojiť do riešenia humanitárnych kríz v zahraničí. S osvedčenými humanitárnymi organizáciami, ktoré splnia stanovené kritériá,  má MZV SR záujem uzatvoriť „rámcovú dohodu“ o dlhodobom partnerstve.

V prípade nedostatku vlastných kapacít, Ministerstvo zahraničných vecí SR môže poskytnúť humanitárnu pomoc prostredníctvom finančných príspevkov humanitárnym organizáciám. Z nich najvýznamnejšími partnermi SR sú predovšetkým agentúry systému OSN (WFP, OCHA, UNICEF, UNHCR atď.) a Červeného kríža (ICRC, IFRC), ktorých výnimočné postavenie pramení z globálneho mandátu, dôveryhodnosti a nestrannosti.

Popri okamžitej pomoci („relief aid“) pri náhlych a nepredvídateľných udalostiach, je súčasťou humanitárnej pomoci aj pomoc, ktorú je možné plánovať na základe vopred stanovených priorít. Uvedené oblasti zapojenia zahŕňajú aktivity, ako napr. prípravné a preventívne programy, projekty obnovy či potravinová pomoc.

Na podprogram humanitárnej pomoci SR do zahraničia bude v rámci Národného programu oficiálnej rozvojovej pomoci SR na rok 2008 vyčlenená suma 10 000 tis. Sk. 

2.8   Štruktúra financovania slovenskej ODA

Štruktúra financovania ODA je veľmi dôležitým ukazovateľom aktívnosti donorov v plnení medzinárodných rozvojových záväzkov. Do celkového objemu poskytnutej pomoci sa podľa metodiky DAC/OECD započítavajú napríklad aj príspevky do medzinárodných organizácií a fondov či už v plnom rozsahu, alebo čiastočne – v tomto prípade ide o tzv. multilaterálnu ODA. Pre rozvojovú spoluprácu v jej tradičnom chápaní sú však najdôležitejším ukazovateľom aktivity donora realizované prostredníctvom bilaterálneho komponentu ODA.

Bilaterálna, projektová pomoc je priamym nástrojom zahraničnej politiky, využíva slovenské know-how a skúsenosti, zviditeľňuje Slovensko v zahraničí, poskytuje väčšiu transparentnosť a adresnosť pri použití verejných prostriedkov, prehlbuje vzťahy s rozvojovými krajinami a slovenským subjektom efektívne pomáha priamo sa etablovať v rozvojových krajinách. Doterajšie výsledky monitoringu a záverové správy jednoznačne potvrdili efektívnosť vynaložených prostriedkov a prínos projektov pre cieľové krajiny.

Potrebu postupného zvyšovania objemu ODA odráža aj Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky z augusta 2006: „Vláda SR vytvorí nevyhnutné finančné, legislatívne      a organizačné podmienky pre efektívne poskytovanie rozvojovej pomoci v súlade s cieľmi svojej zahraničnej politiky a pre postupné zvyšovanie objemu cielenej rozvojovej pomoci vybraným krajinám Balkánu, rozvojovým a najmenej rozvinutým krajinám.
Vláda SR vytvorí nevyhnutné podmienky vrátane finančného krytia pre flexibilné poskytovanie humanitárnej pomoci krajinám postihnutým živelnými či priemyselnými pohromami.“

Kým celkový objem ODA SR každoročne rástol, objem jej bilaterálneho komponentu realizovaného cez projekty slovenských subjektov sa v priebehu rokov 2003 - 2006 nemenil (160 000 tis. Sk). V roku 2007 bolo vyčlenených pre MZV SR na bilaterálne rozvojové projekty 168 744 tis. Sk, čo bol iba nepatrný nárast oproti roku 2006. Napriek tomu, že sa od SR očakáva výrazné zvýšenie objemu pomoci v zmysle plnenia medzinárodných záväzkov a že sú vytvorené primerané inštitucionálne podmienky pre realizáciu bilaterálnej rozvojovej spolupráce SR objem prostriedkov vyčlenený na bilaterálny komponent ODA v r. 2008 predstavuje len 165 976 tis. Sk.

Tabuľka 1) ODA SR od roku 2002 s predpokladaným vývojom v roku 2010 a v roku 2015 v tis. Sk   (pri predpokladanom 5 % ročnom raste HND)

Rok	V absolutných číslach	% ODA/HND	
2002	   257 600 	0,024	
2003	   553 500 	0,048	
2004	                     910 500 	0,072	
2005 	1 739 551 	0,120	
2006 	                  1 638 118 	0,103	
2007 (odhad) 	                  1 600 000 	0,100	
Cieľový rok 2010 	                  3 200  000	0,17	
           Cieľový rok 2015  	                  7 800  000	0,33 	

Z uvedeného prehľadu je zreteľný prudký nárast ODA SR v roku 2005, keď Slovenská republika poskytla rozvojovú pomoc vo výške 1 739 mil. Sk, čo predstavovalo 0,12 % HND. V porovnaní s rokom 2003 išlo o viac ako trojnásobný nárast finančných prostriedkov na rozvojovú pomoc.

Nárast bol však spôsobený najmä odpustením dlhov započítaných v roku 2005 (v celkovej výške 1,4 mld. Sk, z toho Sudán 1,2 mld. Sk, Afganistan 90 mil. Sk, Irak 35 mil. Sk, Albánsko 39 mil. Sk), zvýšením povinného príspevku do EÚ (o 286 mil. Sk, celková suma v r. 2005 činila 700 mil. Sk), ako aj skvalitnením štatistického výkazníctva zo strany niektorých ústredných orgánov štátnej správy SR. 

K prvému výraznejšiemu poklesu ODA SR - o 110 000 tis. Sk (v absolútnom vyjadrení) došlo v r. 2006 (v porovnaní s hodnotami z roku 2005). Ešte zreteľnejší je pokles výšky ODA SR v roku 2006 v percentuálnom vyjadrení, bolo to však ovplyvnené výrazným rastom HND SR v  roku 2006 (8,3 %) v porovnaní s predošlým obdobím. Keďže rast HND dosahoval aj v r. 2007 9 – 10 %, je evidentné, že objem finančných prostriedkov štatisticky vykázaný ako ODA SR bude v rokoch 2007 a 2008 aj naďalej klesať, čo sa negatívne odrazí na vnímaní Slovenska najmä na úrovni EÚ a OECD. Stagnácia objemu prostriedkov vyčleňovaných na ODA SR je kriticky vnímaná aj zo strany mimovládneho sektora a iných subjektov podieľajúcich sa na realizácii ODA SR na národnej, aj na medzinárodnej úrovni.   

Vzhľadom na potrebu plnenia prijatého záväzku – dosiahnuť podiel 0,17 % ODA/HND v r. 2010 - je potrebné v ďalších rozpočtových obdobiach kontinuálne a výrazne zvyšovať objem finančných prostriedkov na bilaterálny komponent ODA tak, ako je zaužívané v systémoch ODA tradičných donorov.

Vznik Fondu rozvojovej spolupráce

Realizácia programu slovenskej ODA od r. 2003 potvrdila vysokú úroveň slovenských mimovládnych organizácií, podnikateľských subjektov, štátnych organizácií aj samospráv miest a obcí pri predkladaní projektov rozvojovej spolupráce. V roku 2007 predložili slovenské organizácie spolu 129 projektových návrhov rozvojovej spolupráce v celkovom objeme viac ako 557 000 tis. korún. V súlade s Národným programom oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2007 však mohla agentúra podporiť len 36 schválených projektov celkovou sumou 140 000 tis. korún. Dlhodobo stagnujúca úroveň financovania bilaterálneho komponentu je výraznou prekážkou v rozvoji slovenskej ODA. 

Úspešne uskutočnená inštitucionalizácia systému slovenskej ODA otvára možnosť využiť potenciál ďalších subjektov, ktoré majú záujem a možnosti zapojiť sa do rozvojovej spolupráce ako donori. Dlhodobo podporované princípy spoločenskej zodpovednosti firiem (CSR – Corporate Social Responsibility) vytvárajú aj v slovenskom podnikateľskom prostredí priaznivé podmienky na širšie zapájanie sa významných spoločností do týchto aktivít. Účinnou formou spolupráce viacerých silných donorov sa môže stať Fond rozvojovej spolupráce, založený agentúrou na podporu a rozšírenie programu ODA nad rámec rozpočtu NP ODA 2008. Prostriedky poskytnuté do tohoto fondu bude spravovať Projektová komisia Slovak Aid v súlade a v záujme realizácie NP ODA.

III. Sumár aktivít Slovak Aid realizovaných v r. 2007
Slovenská agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS) vyhlásila v roku 2007 spolu päť výziev na predkladanie rozvojových  projektov pre programové, projektové a ostatné krajiny, vrátane projektov na budovanie kapacít rozvojovej spolupráce, verejnej informovanosti a rozvojového vzdelávania. Uzávierka projektov k poslednej výzve je 15. januára 2008.

V oblasti humanitárnej pomoci bola vyhlásená l výzva na projekty pre Moldavsko. Táto výzva bola reakciou na žiadosť moldavskej vlády o pomoc pri riešení situácie v poľnohospodárstve, ktoré sa dostalo do zložitej situácie v dôsledku dlhotrvajúceho sucha v lete 2007.

Výsledky 1. –  4. výzvy na predkladanie projektov Slovak Aid.

Mimovládne organizácie, podnikateľské subjekty, samosprávy a štátne organizácie prihlásili v r. 2007 spolu 129 projektových návrhov v celkovom objeme viac ako 557 000 tis. korún. V súlade s Národným programom oficiálnej rozvojovej pomoci na rok 2007 môže SAMRS podporiť schválené projekty celkovou sumou 140 000 tis. korún.

a)	Výsledky 1. výzvy na predkladanie projektov pre programovú krajinu Srbsko

V rámci prvej výzvy na predkladanie projektov pre programovú krajinu Srbsko schválila Projektová komisia 17 projektov z celkového počtu 58 projektov.
Z uvedených 17 projektov predložili podnikateľské subjekty 7, mimovládne organizácie 6, samosprávy 2 a štátne organizácie 2 projektové návrhy.

V zmysle Národného programu ODA 2007 je na projekty v Srbsku k dispozícii 63 000 tis. Sk.

 Graf č.1: Projekty schválené Projektovou komisiou (Srbsko)

b)	Výsledky 2. výzvy na predkladanie projektov pre programovú krajinu Čierna Hora

Z celkového počtu 5 predložených projektov schválila Projektová komisia spolu 3 projekty. Z uvedených 3 projektov predložili štátne organizácie 2 a mimovládne organizácie jeden projektový návrh.

V zmysle Národného programu ODA 2007 je na projekty v Čiernej Hore k dispozícii 8 000 tis. Sk.

Graf č.2: Projekty schválené Projektovou komisiou (Čierna Hora)

c)	Výsledky 3. výzvy na predkladanie projektov pre prioritné projektové krajiny ODA SR (Afganistan, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Kazachstan, Keňa, Ukrajina)

Projektová komisia schválila  11 projektových návrhov z celkového počtu  predložených 41 projektov.  Z uvedeného počtu schválených projektov predložili mimovládne organizácie 9 a štátne organizácie 2 projektové návrhy.

Pre jednotlivé projektové krajiny boli projekty schválené nasledovne:
Bielorusko: 3 projekty (2 mimovládne organizácie a 1 štátna organizácia)
Ukrajina:     3 projekty (3 mimovládne organizácie)
Kazachstan: 2 projekty (1 mimovládna organizácia a l štátna organizácia)
Afganistan:  1 projekt (1 mimovládna organizácia)
Keňa:	         1 projekt (1 mimovládna organizácia)
Bosna a Hercegovina:1 projekt (1 mimovládna organizácia). 

V zmysle Národného programu ODA 2007 je na projektové krajiny k dispozícii 44 000 tis. Sk.

Graf č.3:   Projekty schválené Projektovou komisiou (prioritné projektové krajiny)

d)	Výsledky 4. výzvy na predkladanie projektov pre ostatné prioritné krajiny ODA SR (Albánsko, Kirgizsko, Macedónsko, Mongolsko, Mozambik, Sudán, Tadžikistan, Uzbekistan)

Z celkového počtu 25 projektov schválila Projektová komisia spolu 5 projektových návrhov.
Z uvedeného počtu schválených projektov predložili mimovládne organizácie 3 a podnikateľské subjekty 2 projektové návrhy.

Pre ostatné prioritné krajiny boli projekty schválené nasledovne:
Macedónsko:	2 projekty (1 mimovládna organizácia a 1 podnikateľský subjekt)
Sudán:             1 projekt (1 mimovládna organizácia)
Kirgizsko:       1 projekt (1 mimovládna organizácia)
Mozambik:     1 projekt (1 podnikateľský subjekt)

V zmysle Národného programu ODA 2007 je na projektové krajiny k dispozícii 25 000 tis. Sk.

Graf č.4: Projekty schválené Projektovou komisiou (ostatné prioritné krajiny)

Výsledky výzvy na predkladanie humanitárnych projektov pre Moldavsko

V rámci výzvy na predkladanie humanitárnych projektov pre Moldavsko boli Projektovou komisiou schválené 2 projekty, predložené 2 mimovládnymi organizáciami v celkovej sume   4 000 tis. Sk.

Ďalšie podporené projekty:

Výstava fotografií Martina Črepa “Ľudská rodina“ v Bratislave.  Projekt bol  podporený čiastkou 250.000 Sk  z prostriedkov vyčlenených v NP ODA 2007 na rozvojové vzdelávanie a verejnú informovanosť. Vystavené fotografie vznikli počas pobytu autora v Afganistane. Výstava bola inštalovaná aj v Banskej Bystrici a v štádiu prípravy je výstava v Košiciach.

IV. Bilaterálny komponent ODA SR
Z finančného hľadiska ide o podprogram štátneho rozpočtu MZV SR (05T0A), z ktorého sú financované projekty a iné bilaterálne aktivity slovenských subjektov zamerané na pomoc rozvojovému svetu. 

4.1. Teritoriálne a sektorové zameranie slovenskej ODA

V súlade s ustanoveniami Parížskej deklarácie a Kódexu správania sa donorov EÚ, aktuálnymi prioritami rozvojovej spolupráce EÚ, odporúčaniami OECD/DAC a v záujme zvýšenia efektivity bilaterálnej ODA SR sú prostriedky NP 2008 rozdelené podobne ako v predchádzajúcom roku podľa teritoriálneho a sektorového zamerania.

Doterajšie výsledky potvrdili, že menší rozptyl aktivít umožnil zvýšiť ich efektívnosť a vplyv projektov, zabezpečiť viditeľnosť pomoci a naplno využiť synergiu jednotlivých aktivít. 

Preto je v roku 2008 uplatnená rovnaká stratégia. Finančné prostriedky budú primárne alokované na projekty v nasledujúcich krajinách: Srbsko, Čierna Hora, Bosna a Hercegovina, Keňa, Kazachstan, Afganistan, Ukrajina a Bielorusko. Pre tieto krajiny je užšie vymedzené aj sektorové zameranie. Pre ostatné projektové krajiny – Albánsko, Kirgizsko, Macedónsko, Mongolsko, Tadžikistan, Uzbekistan, Sudán a Mozambik - bude vyčlenená časť rozpočtu        a vyhlasované výzvy na predkladanie projektov bez definovania konkrétnej krajiny príjemcu. 

4.2 Západný Balkán

4.2.1  Programové krajiny - Srbská republika a Čiernohorská republika  

Srbská republika a Čiernohorská republika sú jedinými programovými krajinami ODA SR. 
Právny rámec rozvojovej spolupráce s týmito krajinami ODA SR tvoria Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Srbskej republiky o rozvojovej spolupráci a Dohoda medzi vládou Slovenskej republiky a vládou Čiernohorskej republiky o rozvojovej spolupráci. Obe dohody boli uzavreté v r. 2007 a nahradili predchádzajúcu dohodu s bývalou štátnou úniou Srbska a Čiernej Hory z roku 2003. Na tieto dohody nadväzujú každoročne podpisované finančné memorandá, ktoré určujú výšku ročných alokácií a mechanizmus spolupráce.

Do vzniku Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu (SAMRS) zabezpečoval financovanie rozvojovej spolupráce so SČH Fond Bratislava–Belehrad (BBF), ktorého administrátorom bola Nadácia na podporu občianskych aktivít (NPOA) na základe rámcovej zmluvy medzi MZV SR a NPOA. Administratívna a kontraktačná jednotka BBF má zodpovednosť za realizáciu projektov, ktoré boli schválené do vzniku SAMRS.

Zameranie projektov pre Srbskú republiku a Čiernohorskú republiku bude aj v roku 2008 založené na Rámcovom programe rozvojovej spolupráce pre SČH (CSP – Country Strategy Paper), v ktorom boli špecifikované sektorové priority:

1.	podpora občianskej spoločnosti, 
2.	rozvoj a obnova základnej infraštruktúry,
3.	podpora integrácie krajiny do medzinárodných zoskupení a organizácií.

Výsledky realizovaných projektov potvrdili, že nie je potrebné meniť definíciu oblastí podpory, ako je uvedená v CSP, ale perspektívne zmeniť dôraz na jednotlivé oblasti nasmerovania ODA. 

Srbsko

Od r. 2006 Srbsko implementuje plán harmonizácie aktivít a pôsobnosti donorov, v ktorom sa kladie dôraz na hospodársky rozvoj a infraštruktúru, vytváranie pracovných miest a zvyšovanie zamestnanosti. V regióne jestvuje potenciál pre širšie aktivity slovenských subjektov. V spolupráci MZV SR a MH SR bude potrebné preskúmať možnosti využitia ODA najmä v hospodárskej oblasti (prenos know-how v hospodárskej transformácii, približovaní sa k EÚ, vytváranie pracovných miest, odstraňovanie chudoby, ale aj pomoc pri rozbiehaní komerčných aktivít, riešenie infraštruktúrnych problémov a problémov týkajúcich sa životného prostredia) tak, aby realizované projekty pomohli zlepšiť postavenie slovenských podnikateľských subjektov na trhu krajín západného Balkánu (za splnenia rozvojového cieľa), prípadne pri vývoze slovenského kapitálu.

S ohľadom na európsku perspektívu krajín západného Balkánu (budúce členstvo v EÚ) a ich ekonomický rast, bude klesať význam podpory mimovládnych organizácií zaoberajúcich sa kultivovaním občianskej spoločnosti. Dôraz by sa mal presúvať do oblastí, ktoré sú prienikom oblastí identifikovaných samotnou krajinou a Európskou komisiou (uvedených v pravidelných správach komisie) ako nedostatočne rozvinuté a do oblastí záujmu SR. Srbsko (spoločne s Chorvátskom) sú a zostanú najdôležitejšími a najsilnejšími krajinami regiónu aj v hospodárskom zmysle.

Projekt riadenej implementácie

Po úspešne dokončenej inštitucionalizácii systému slovenskej rozvojovej spolupráce v r. 2007 vytvorením oficiálnej rozvojovej agentúry, bude v r. 2008 potrebné zvýšiť efektívnosť a vplyv poskytovaných prostriedkov v programových krajinách. V tomto procese môžeme využiť skúsenosti tradičných zahraničných donorov, ktorí v cieľových krajinách aktívne identifikujú projekty väčšieho rozsahu, zabezpečujú spracovanie projektovej myšlienky až do úrovne predprojektovej štúdie, na základe ktorej vypisujú výberové konania (tendre) na dodávateľov jednotlivých komponentov projektu. Výsledkom je presne cielená forma rozvojovej pomoci s vysokým dosahom a účinnosťou v cieľovej krajine. Aktivity zúčastnených implementujúcich organizácií pod priamou koordináciou zo strany agentúry tak dosiahnu výrazný synergický efekt.

V r. 2008 preto agentúra pripraví pilotný projekt v rozsahu 21 000 tis. Sk (z toho 1 000 tis. Sk bude alokovaných na predprojektovú prípravu, náklady na tender a monitorovanie projektu). Predpokladáme účasť 3 implementujúcich organizácií, ktoré sa budú uchádzať o spoluprácu na projekte. Podmienky výberu budú špecifikované v samostatnej výzve na predkladanie projektov.

Čierna Hora
Čierna Hora získala nezávislosť po májovom referende v roku 2006. V krajine je silná podpora myšlienky vstupu do EÚ, v kontexte čoho bola prijatá aj Deklarácia o snahách dosiahnuť väčšiu dynamickosť v tomto procese. V deklarácii sa Čierna Hora zaväzuje implementovať nevyhnutné reformy vo všetkých oblastiach, dodržiavať ľudské práva, práva menšín a demokratické princípy, ako aj vyvíjať aktivity podnecujúce harmonizáciu právnych, ekonomických a inštitucionálnych systémov v súlade s acquis communautaire. 
SR sa pri realizácii rozvojovej spolupráce s Čiernou Horou bude odrážať od prijatého CSP pre Srbsko a Čiernu Horu, ako aj od komparatívnych výhod SR a úspechov spolupráce v predchádzajúcom období. Dôležitou témou zostáva budovanie administratívnych kapacít, spolu s reformou verejnej správy. Keďže turizmus je dôležitým faktorom pre ekonomiku krajiny, medzi priority pomoci budú zaradené environmentálne ciele, ako sú trvalo udržateľný rozvoj, ekologické odpadové hospodárstvo, zavádzanie obnoviteľných zdrojov energie či ochrana biodiverzity.

Na zabezpečenie a realizáciu projektov pre Srbskú republiku je v NP 2008 vyčlenených     55 000 tis. Sk a pre Čiernohorskú republiku 5 000 tis. Sk. Okrem toho bude 1 000 tis. Sk využitý v rámci systému mikrograntov, udeľovaných prostredníctvom ZÚ SR v Belehrade pre implementáciu malých projektov.

4.2.2  Projektové  krajiny v regióne západného Balkánu,  Bosna a Hercegovina
V regióne západného Balkánu je rozvojová pomoc SR zameraná aj na ďalšie, tzv. projektové krajiny - Albánsko, Bosnu a Hercegovinu, Macedónsko.

V roku 2008 bude prioritnou projektovou krajinou v regióne západného Balkánu Bosna a Hercegovina. V prípade, že v r. 2008 bude vyhlásená výzva na predkladanie rozvojových projektov pre Albánsko a Macedónsko, schválené projekty budú financované zo spoločného balíka prostriedkov pre ostatné projektové krajiny (s celkovým objemom alokovaných prostriedkov vo výške 31 000 tis. Sk). 

Bosna a Hercegovina

Počas predchádzajúcich rokov sa v Bosne a Hercegovine nepodarilo vybudovať stabilný rozvojový program. Jedným z dôvodov sú administratívne prekážky  (clá na export a reexport, nevyriešená otázka vracania DPH a iné), ktoré mali za následok predčasné ukončenie dvoch projektov. K malému počtu realizovaných projektov rovnako prispieva i skutočnosť, že SR nevytvorila pre krajinu osobitný rozpočet, ktorý by vo väčšej miere pritiahol žiadateľov o grant.

Jednou z možností rozšírenia spolupráce je vytvorenie partnerstva s inými donormi, využitie ich know-how, implementačných či monitorovacích štruktúr, alebo realizácia spoločných projektov. Aktivity a projekty slovenskej ODA by mali tiež smerovať k užšiemu zaangažovaniu partnerských subjektov v BaH do realizácie projektov tak, aby miestny partnerský subjekt mal výrazný záujem na úspešnej implementácii projektu a aby projekty boli spracované v súlade s rozvojovými potrebami BaH a slovenskými prioritami.

Prioritami spolupráce v roku 2008 budú: 
1.	budovanie technickej a sociálnej infraštruktúry, 
2.	budovanie demokratických inštitúcií a trhového prostredia. 

Realizácia projektov pre Bosnu a Hercegovinu bude v r. 2008 zabezpečená z časti rozpočtu určenej prioritným projektovým krajinám NP ODA 2008 v celkovom objeme 40 000 tis. Sk. Okrem toho bude 1 000 tis. Sk využitý v rámci systému mikrograntov, udeľovaných prostredníctvom ZÚ SR  v Sarajeve pre implementáciu malých projektov.

4.3 Susedské krajiny EÚ - Ukrajina a Bielorusko

Zameranie slovenskej pomoci Ukrajine a Bielorusku v roku 2008 bude zosúladené so zameraním pomoci EÚ schváleným nariadením EP a Rady č. 1638/2006, ktorým sa stanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI) vrátane slovensko–maďarsko-rumunsko-ukrajinského cezhraničného programu definovaného na obdobie r. 2007 - 2013.

Ukrajina

Pomoc poskytovaná Ukrajine je dôležitým politickým gestom záujmu zo strany SR o stabilizáciu politickej situácie, normalizáciu ekonomického prostredia a zvýšenie hospodárskeho rastu v krajine na hranici EÚ.  

V r. 2007 boli schválené tri projekty pre Ukrajinu zamerané na podporu regionálneho rozvoja v podmienkach trhovej ekonomiky, zvýšenie spoločenskej zodpovednosti obchodných spoločností, ako i prípravu stredoškolských pedagógov a metodikov v otázkach budovania občianskej spoločnosti a ľudských práv.

SR prispieva k proeurópskemu smerovaniu Ukrajiny pomocou pri implementácii Akčného plánu EÚ tzv. Plánom pomoci (Návrh pomoci SR Ukrajine pri plnení cieľov Akčného plánu EÚ-Ukrajina), ktorý vláda SR schválila v októbri 2005. Vláda SR pokračuje v jeho plnení, o čom svedčí aj podpis Plánu pomoci SR pri implementácii Akčného plánu EÚ–Ukrajina na rok 2007. Predpokladá sa pomoc SR pri implementácii predĺženého Akčného plánu EÚ-Ukrajina aj v roku 2008, preto budú aktivity ODA SR v r. 2008 koherentné s aktivitami uvedeného Akčného plánu .

Oblasti rozvojovej spolupráce s Ukrajinou v roku 2008 budú vyjadrením podpory ďalšej demokratizácie a reformačného procesu na Ukrajine.

Prioritami spolupráce s Ukrajinou v roku 2008 budú:
1.	budovanie inštitúcií občianskej spoločnosti a trhového prostredia,
2.	budovanie infraštruktúry, ochrana životného prostredia a odpadové hospodárstvo.

Realizácia projektov pre Ukrajinu bude v r. 2008 zabezpečená z časti rozpočtu určenej prioritným projektovým krajinám NP ODA 2008 v celkovom objeme 40 000 tis. Sk. Vzhľadom na nedostatok kapacít ZÚ SR v Kyjeve v r. 2008 nebude udeľovať mikrogranty pre implementáciu malých projektov. 

Bielorusko

V roku 2007 boli pre Bielorusko schválené 3 projekty, ktoré sa začnú realizovať v roku 2008. Napriek existujúcim prekážkam pri implementácii projektov zahraničnými organizáciami mimovládneho sektora budú realizované projekty zamerané na podporu dialógu o ekonomických reformách, využívanie slovenských skúseností pri rozvoji jednotlivých oblastí Bieloruska a zvýšenie kvality vzdelávania študentov.

Významnou udalosťou pre ďalšie smerovanie Bieloruska budú parlamentné voľby v r. 2008. 

Prioritami spolupráce s Bieloruskom v roku 2008 budú:
1.	podpora demokratických inštitúcií a trhového prostredia,
2.	ochrana životného prostredia a pôdohospodárstvo.

Realizácia projektov pre Bielorusko bude v r. 2008 zabezpečená z časti rozpočtu určenej prioritným projektovým krajinám NP ODA 2008 v celkovom objeme 40 000 tis. Sk.

4.4  Projektové krajiny Ázie - Kazachstan a Afganistan 

Spolupráca s krajinami Strednej Ázie, z ktorých rozhodujúce postavenie má Kazachstan, patrí medzi dôležité oblasti politiky EÚ, ako aj SR.V krajinách regiónu Strednej Ázie si SR prostredníctvom poskytovania ODA posilňuje doteraz vytvorené pozície a zároveň si vytvára zázemie pre ďalší rozvoj spolupráce s týmito krajinami v iných dôležitých oblastiach – hospodárskej a politickej. Dôležitým faktorom je aj pôsobenie 2 ZÚ v danom regióne (Astana a Taškent), ktoré sú jedným z predpokladov na sledovanie potrieb regiónu a jeho jednotlivých krajín, ako aj zabezpečenie efektívneho smerovania a vynakladania finančných prostriedkov.

V prípade Afganistanu sa ide najmä o plnenie záväzkov SR a podporu iniciatív medzinárodného spoločenstva zameraných na poskytovanie dlhodobej a systémovej pomoci afganskej vláde v procese demokratizácie spoločnosti, pri budovaní právneho štátu a obnove hospodárstva. Demokratický, prosperujúci a bezpečný Afganistan patrí k popredným zahranično-politickým cieľom SR v Ázii.

Kazachstan  

Z projektov realizovaných v minulom roku zaznamenal úspech najmä projekt budovania spolupráce medzi jednotlivými kazašskými samosprávami a jednotlivými VÚC SR, konkrétne medzi Trnavským samosprávnym krajom a Východokazašskou oblasťou a s Almaatskou oblasťou. 

V r. 2007 boli pre Kazachstan schválené dva projekty zamerané na rozvoj infraštruktúry pre environmentálne monitorovacie siete a vytvorenie politického fóra na zdieľanie tranzitívnych skúseností.

Prioritami spolupráce v roku 2008 budú: 
1.	budovanie demokratických inštitúcií a trhového prostredia, podpora obchodu vrátane technickej pomoci a budovania kapacít,
2.	infraštruktúra (technická aj sociálna – obnoviteľné zdroje energie, zdravotníctvo).

Afganistan

Napriek úsiliu afganskej vlády i rozsiahlej medzinárodnej podpore rozvoj Afganistanu stagnuje, najmä v dôsledku zhoršenia bezpečnostnej situácie v krajine, ako aj rastu produkcie ópia. Vláda SR na aktuálne výzvy reagovala presunom 57-člennej ženijnej jednotky z Kábulu na letisko v Kandaháre a zdvojnásobením počtu slovenských vojakov pôsobiacich v Afganistane v r. 2008. Okrem Kandaháru budú príslušníci OS SR pôsobiť aj v Kábule a v provinciách Uruzgan a Baghlan. 

Vzhľadom na fakt, že štyria príslušníci OS SR budú vyslaní do provinčných rekonštrukčných tímov (PRT) v provinciách Baghlan (pod vedením Maďarska) a Uruzgan (pod velením Holandska) je žiaduce doplniť ich pôsobenie vyslaním civilných expertov do uvedených PRT, čo SR po prvýkrát realizovala v rámci ODA v rokoch 2004 - 2005. Poskytovanie pomoci do oblastí, kde je stabilizovaná bezpečnostná situácia a zároveň sú angažované vojenské zložky OS SR by v spolupráci s MO SR zabezpečilo synergiu aktivít v zmysle programového vyhlásenia vlády SR a zároveň zaručilo bezpečnosť slovenských subjektov pôsobiacich v danom teritóriu.  Pri realizácii projektov ODA SR v Afganistane sa popri bezpečnosti kladie dôraz aj na znalosť miestneho prostredia a kvalitné kontakty s miestnymi partnerskými organizáciami.

Ako oblasti s reálnymi možnosťami rozvoja  sa javia najmä poľnohospodárstvo, vzdelávanie podnikateľskej sféry a pomoc pri budovaní právneho štátu. Potrebná je aj  tvorba projektov stratégie dlhodobého rozvoja. Tu sa otvára priestor na zapojenie slovenských subjektov (ministerstiev, vzdelávacích inštitúcií, SOPK, rozvojových agentúr, občianskych združení, podnikateľských subjektov) do budovania Afganistanu. 

V roku 2007 bol pre Afganistan schválený jeden projekt zameraný na oblasť zdravotníctva. 

Prioritami rozvojovej spolupráce s Afganistanom v roku 2008 budú:
1.	budovanie demokratických inštitúcií, podpora občianskej spoločnosti, 
2.	infraštruktúra (technická aj sociálna – vzdelanie, zdravotníctvo).

Z geografického hľadiska by mali byť nové projekty realizované predovšetkým v provinciách Uruzgan a Kábul, prípadne aj v provincii Baghlan.

Realizácia projektov pre Kazachstan a Afganistan bude v r. 2008 zabezpečená z časti rozpočtu určenej prioritným projektovým krajinám NP ODA 2008 v celkovom objeme 40 000 tis. Sk.

4.5 Afrika 

Postupné zvyšovanie účasti SR na poskytovaní rozvojovej pomoci vybraným krajinám Afriky v rokoch 2006 - 2007 vyplynulo z členstva SR v EÚ, OECD i v BR OSN. Pomoc Afrike financuje Európska komisia z Európskeho rozvojového fondu, na ktorého tvorbe sa finančne v r. 2007 podieľala i SR.

Príjemcami ODA v Afrike v uplynulom období boli Keňa, Sudán a Mozambik. Väčšina projektov bola realizovaná mimovládnymi organizáciami. Projekty boli zamerané predovšetkým na rozvoj sociálnej infraštruktúry (vzdelanie, zdravotníctvo) a podporu malého a stredného podnikania. 

Keňa 

Keňa je najväčším príjemcom ODA SR spomedzi afrických krajín. Projekty ODA SR sú realizované v dvoch provinciách  západnej Kene (provincie Nyanza, Western a stredná časť Rift Valley - oblasť okolo Viktóriinho jazera a okolitá planina, malá časť Veľkej africkej Rift Valley s planinou Uasin Gishu - Trans Nzoia, kopce Cherangani a sopečný štít Elgo) a v hlavnom meste - Nairobi. Zamerané sú najmä na rozvoj sociálnej infraštruktúry, zdravotníctva, malého a stredného podnikania. 

Regionálne pokrytie, ako i zámery projektov ODA SR reálne reflektujú existujúce potreby v rámci Kene a znamenajú pre krajinu hmatateľný prínos, čo len podčiarkuje doterajšie pozitívne pôsobenie SR na africkom kontinente. Vzhľadom na objem finančných prostriedkov alokovaných v rámci ODA SR v Keni ostáva prioritou pridaná hodnota SR v oblasti know how a skúsenosti z doterajšieho transformačného procesu v krajine. 

V regionálnom kontexte je Keňa vnímaná ako stabilizačný prvok strednej a východnej časti Afriky. Jej komparatívnou výhodou je relatívne stabilná bezpečnostná situácia v krajine, pomerne rozvinutá infraštruktúra (v porovnaní s inými krajinami regiónu), prítomnosť ZÚ SR, skutočnosť že je sídlom OSN na africkom kontinente, pôsobenie viacerých slovenských MVO a mnohých medzinárodných organizácií poskytujúcich rozvojovú a humanitárnu pomoc. Zároveň MZV SR zvažuje preradenie Kene medzi programové krajiny slovenskej ODA v rámci novej strednodobej stratégie slovenskej ODA, keďže bol v krajine identifikovaný priestor na ďalšie efektívne a vysoko cielené použitie slovenskej ODA.

V r. 2007 bol pre Keňu schválený jeden projekt zameraný na komplexnú starostlivosť o deti a rodiny postihnuté HIV/AIDS. 

Zo sektorového hľadiska budú v r. 2008 prioritami spolupráce s Keňou nasledovné oblasti:
1.	technická infraštruktúra - vodné hospodárstvo, elektrifikácia (energetická bezpečnosť), odmínovanie a. i.,
2.	sociálna infraštruktúra - základné vzdelanie a základná zdravotná starostlivosť, mikrokredity, podpora malého a stredného podnikania, zvýšenie potravinovej dostatočnosti, podpora programov výživy a poľnohospodárstvo.

Z hľadiska koncentrácie rozvojových aktivít by mali byť projekty zamerané na oblasť západnej Kene a oblasť Nairobi.

Realizácia projektov pre Keňu bude v r. 2008 zabezpečená z časti rozpočtu určenej prioritným projektovým krajinám NP ODA 2008 v celkovom objeme 40 000 tis. Sk.

4.6  Mikrogranty

Do r. 2007 schéma mikrograntov ODA SR, udeľovaných prostredníctvom ZÚ SR v partnerských krajinách zahŕňala iba dve projektové krajiny - Bosnu a Hercegovinu a Ukrajinu.

V r. 2007 bola táto schéma rozšírená na ZÚ SR v Belehrade, ktorý má možnosť operatívne prideľovať vyčlenené prostriedky z časti NP ODA pre programové krajiny ODA SR - Srbskú republiku a Čiernohorskú republiku - v objeme 1 mil. Sk pre implementáciu malých projektov v súlade s platnými pravidlami ODA SR. 

Vzhľadom na dobré výsledky dosiahnuté v uplynulých rokoch, efektivitu, flexibilnosť mechanizmu a potrebu rýchlo reagovať na aktuálne požiadavky rozvojových krajín bude v r. 2008 opäť využitá schéma mikrograntov ODA SR v prípade ZÚ SR v Belehrade a ZÚ SR v Sarajeve. Vzhľadom na nedostatok kapacít ZÚ SR v Kyjeve dočasne nebude prideľovať mikrogranty až do vyriešenia tohto problému.

MZV SR je však pripravené v budúcnosti otvoriť schému mikrograntov pre všetky ZÚ SR v prioritných krajinách ODA SR, ktoré disponujú primeranými kapacitami. Konečné rozhodnutie  bude závisieť od výsledku evaluácie projektov realizovaných z prostriedkov mikrograntov.

Realizácia malých projektov financovaných z prostriedkov mikrograntov udeľovaných prostredníctvom ZÚ Belehrad a ZÚ Sarajevo bude v r. 2008 zabezpečená z časti rozpočtu určenej pre mikrogranty v celkovom objeme 2 000 tis. Sk. Z tejto čiastky bude 1 000 tis. Sk určený na projekty pre Srbsko a 1 000 tis. Sk na projekty pre Bosnu a Hercegovinu.  

V.  Rozvojové vzdelávanie a verejná informovanosť
Rozvojové vzdelávanie je aktívny celoživotný vzdelávací proces, ktorý pomáha ľuďom chápať prepojenie medzi ich vlastným životom a životmi ľudí z iných častí sveta. Umožňuje ľuďom posunúť sa od základného povedomia o medzinárodných rozvojových otázkach a udržateľnom ľudskom rozvoji cez pochopenie príčin a dôsledkov globálnych otázok k osobnej zaangažovanosti a aktívnom prístupe. 

Rozvojové vzdelávanie je dôležitou súčasťou slovenskej rozvojovej pomoci. Od naštartovania mechanizmu ODA bolo vyhlásených päť výziev pre projekty rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti. Piata výzva zameraná na budovanie kapacít, verejnú informovanosť a rozvojové vzdelávanie bola vyhlásená prvýkrát Slovenskou agentúrou pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu.

Projekty a aktivity slovenskej ODA
V r. 2008 budú pokračovať projekty schválené Európskou komisiou a spolufinancované zo zdrojov slovenskej oficiálnej rozvojovej pomoci, pri ktorých spolupracujú slovenské a zahraničné mimovládne organizácie. Cieľom projektov je zvýšiť povedomie rôznych cieľových skupín o rozvojových otázkach, Miléniových rozvojových cieľoch a problematike Fair Trade. Pribudnú aj ďalšie európske projekty (s potenciálnym spolufinancovaním slovenskej ODA), do ktorých sa zapojili slovenské MVO v rámci výzvy Európskej komisie špeciálne zameranej na nové členské štáty EÚ. 

Do konečnej fázy sa v r. 2008 dostane trojročný projekt „Regionálny partnerský program pre rozvojovú spoluprácu Rakúska a susedných nových členských štátov (Slovenska, Českej republiky, Maďarska a Slovinska)“, ktorý je zameraný na posilňovanie kapacít platforiem mimovládnych rozvojových organizácií a na spoluprácu MVO z nových členských štátov a rakúskych MVO pri projektoch rozvojovej pomoci a rozvojového vzdelávania. 

V lete 2007 sa na Slovensku a zároveň prvýkrát v novom členskom štáte EÚ, organizovala Letná škola rozvojového vzdelávania, ktorá je jednou zo súčastí projektu DEEEP (Development Education Exchange in Europe) financovaného Európskou komisiou. Tento ročník Letnej školy bol spolufinancovaný zo zdrojov slovenskej ODA a zastrešený slovenskou Platformou MVRO. Zúčastnilo sa na nej okolo 100 účastníkov z rôznych krajín a jej témou boli „Miléniové rozvojové ciele a úloha rozvojového vzdelávania pri ich napĺňaní“. Úspešná realizácia Letnej školy na Slovensku, výmena skúseností a získanie nových kontaktov sú nepochybne prínosom aj pre nasledujúce obdobia.

Projekty rozvojového vzdelávania slovenskej ODA realizované mimovládnymi organizáciami sa v r. 2007 zameriavali na tvorbu metodických materiálov, interaktívnych CD, organizovanie výstav, tvorivých dielní, víkendovej školy, prezentácií a workshopov pre širokú verejnosť, učiteľov, deti,  mládež, študentov vysokých škôl atď. Uzávierka piatej výzvy na projekty rozvojového vzdelávania vyhlásená agentúrou je naplánovaná na začiatok roku 2008 s realizáciou projektov v r. 2008 - 2009.

Aj v r. 2008 sa uskutoční ďalší ročník fotografickej výstavy „Foto Slovak Aid“ s cieľom prezentovať širokej verejnosti výsledky slovenských rozvojových projektov.

Spolupráca s Ministerstvom školstva SR
Vďaka naštartovaniu spolupráce medzi MZV SR a Ministerstvom školstva z r. 2006 pokračovala spolupráca s metodicko-pedagogickými centrami v oblasti školenia učiteľov aj v r. 2007. Boli organizované semináre pre učiteľov, vďaka ktorým viac ako tisíc učiteľov malo možnosť získať bližšie informácie o rozvojovej problematike. Semináre sa stretli s veľmi pozitívnym ohlasom zo strany učiteľov a želaním intenzívnejšie implementovať rozvojové otázky do vyučovacieho procesu. Tieto semináre zároveň demonštrovali potrebu spolupráce viacerých aktérov: Ministerstva školstva SR, metodicko-pedagogických centier, MZV SR, SAMRS a mimovládnych organizácií. Zástupcovia metodicko-pedagogických centier navštívili v r. 2007 niektoré rakúske štátne a mimovládne inštitúcie, ktoré sa venujú rozvojovému vzdelávania a prejavili záujem o recipročnú návštevu rakúskych predstaviteľov v budúcnosti na Slovensku s účasťou slovenskej ODA. Prvá slovenská webová stránka o rozvojovom vzdelávaní www.rozvojovevzdelavanie.sk vytvorená v r. 2006 v spolupráci metodicko-pedagogických centier a mimovládnych organizácií bude slúžiť aj v nasledujúcom období ako užitočný zdroj informácií, inšpirácií a materiálov. 
V r. 2008 je preto dôležité zachovať kontinuitu a naďalej pokračovať vo vzdelávaní učiteľov v spolupráci s metodicko-pedagogickými centrami a mimovládnymi organizáciami. Mala by sa posilniť spolupráca s Ministerstvom školstva SR a komunikácia ohľadom priestoru pre rozvojové vzdelávanie vo vzdelávacích osnovách.

Cieľové skupiny
So zvyšujúcim sa počtom prvých ukončených projektov slovenskej ODA sa zvyšuje možnosť cielene oslovovať celé spektrum cieľových skupín. Doterajšie projekty rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti slovenskej ODA pokrývali všetky cieľové skupiny. Takéto širokospektrálne zameranie by aj naďalej malo pokračovať  a súbežne by sa mali viac oslovovať doteraz menej adresované cieľové skupiny (médiá, poslanci).

Strategické výzvy
Pre budúcnosť je dôležité, aby sa začali koncipovať strategické dokumenty pre rozvojové vzdelávanie a verejnú informovanosť a začala komunikácia relevantných rezortov a inštitúcií (napr. vo forme pracovných skupín), ktoré by pripravili návrh takýchto dokumentov. 

Medzinárodný kontext
Aktivity rozvojového vzdelávania a verejnej informovanosti slovenskej ODA sa opierajú aj o skúsenosti a spoluprácu so zahraničnými donormi a expertmi v tejto oblasti. Aj naďalej bude pokračovať výmena informácií, materiálov a postupov vďaka vytvoreným zahraničným kontaktom a účasti predstaviteľov ODA na významných európskych stretnutiach a okrúhlych stoloch GENE (Global Education Network Europe). S krajinou, akou je Rakúsko, existuje potenciál intenzívnej spolupráce v tejto oblasti aj na základe podpísaného Memoranda medzi Slovenskom a Rakúskom o rozvojovej spolupráci v r. 2006 - 2008.

Záver:
V nasledujúcom období je zámerom slovenskej ODA naďalej pokračovať v rozbehnutých aktivitách v oblasti implementácie rozvojového vzdelávania do vyučovacieho procesu (deti, mládež, pedagogickí pracovníci) a paralelne zintenzívňovať zameranie na iné cieľové skupiny (širokú verejnosť, médiá, poslancov), ďalej vyvíjať snahy na vytvorenie strategických dokumentov a podporovať spoluprácu s inými zahraničnými donormi.

Na zabezpečenie projektov rozvojového vzdelávania, monitorovanie projektov, budovanie kapacít a verejnej informovanosti je v NP 2008 vyčlenených 7 000 tis. Sk.

VI. rozdelenie finančných prostriedkov ODA SR
Finančné prostriedky budú v roku 2008 alokované na rozvojové projekty a činnosť Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu  v nasledujúcich krajinách : 
Programové krajiny: Srbsko, Čierna Hora
Prioritné projektové krajiny: Afganistan, Bielorusko, Bosna a Hercegovina, Kazachstan,  
                                              Keňa, Ukrajina
Ostatné projektové krajiny: Albánsko, Kirgizsko, Macedónsko, Mongolsko, Mozambik, Sudán, Tadžikistan a Uzbekistan.

Na podprogram rozvojovej pomoci (05T0A), ktorý priamo zabezpečuje MZV SR, je pridelených zo štátneho rozpočtu 165 976 tis. Sk.

Prostriedky MZV SR budú použité na zabezpečenie a realizáciu:

1.	projektov pre programové krajiny					60 000 tis. Sk
z toho:
Srbsko								55 000 tis. Sk
Čierna Hora					 		  5 000 tis. Sk

2.	projektov pre projektové krajiny					40 000 tis. Sk
Bosna a Hercegovina 
Ukrajina								
Bielorusko
Afganistan					
Kazachstan						  	            
Keňa						  	
					     	
3.	projektov v ostatných krajinách					31 000 tis. Sk 

4.	budovanie kapacít, projektov rozvojového vzdelávania, verejnej informovanosti a monitorovanie projektov 
                                                                                                                  7 000 tis. Sk 

5.	kofinancovanie rozvojových projektov slovenských subjektov schválených v rámci výziev na predkladanie projektov vyhlásených EK        
                                                                                                                  4 000 tis. Sk

6.   schémy mikrograntov                                                                         2 000 tis. Sk

7.	podprogram humanitárnej pomoci SR do zahraničia                        10 000 tis. Sk

8.	prostriedky na zabezpečenie činnosti SAMRS			 11 976 tis. Sk

SPOLU					          		           165 976 tis. Sk

O prerozdelení prostriedkov medzi jednotlivými položkami môže rozhodnúť splnomocnenec pre ODA (v súčasnosti štátny tajomník MZV SR) na základe odporúčania Projektovej komisie ODA SR.
Záver
Systém Slovak Aid sa v r. 2008 dostáva do novej fázy, ktorú charakterizuje úspešne ukončená inštitucionalizácia tohto systému a vytvorenie právneho rámca pre rozvojovú spoluprácu SR. Tieto procesy sprevádzané kontinuálnym budovaním ľudských zdrojov zavŕšili prvotnú fázu formovania systému ODA a hľadania optimálnych foriem jeho praktickej realizácie. 

Zavŕšením uvedených procesov sa však formovanie systému Slovak Aid nezastaví, MZV SR spolu s partnerskými organizáciami a inštitúciami, ako aj s inými donormi bude pokračovať v procese zefektívňovania vytvoreného systému, hľadať nové modality spolupráce s partnermi a riešiť nové výzvy, ktoré medzinárodná rozvojová spolupráca prináša. 

Rok 2008 bude aj rokom revízie a opätovného definovania teritoriálnych a sektorových priorít, stanovenia dlhodobých cieľov a celkového zamerania slovenskej rozvojovej politiky v rámci prípravy novej strednodobej stratégie ODA SR na roky 2009 – 2014. 

Výsledky dosiahnuté v uplynulých rokoch, odozva partnerských krajín a záujem tradičných donorov o spoluprácu so SR sú stimulom pre ďalšie rozšírenie programu Slovak Aid. Rozšírenie programu je však ťažko dosiahnuteľné bez adekvátneho zvýšenia prostriedkov alokovaných na ODA SR v rámci programu 05T a najmä zvýšenia prostriedkov na jeho bilaterálny komponent 05TA v gescii MZV SR. Toto zvýšenie je zároveň nevyhnutné aj z hľadiska plnenia medzinárodných záväzkov SR a udržania si kredibility v rámci donorskej komunity, ako aj celého medzinárodného spoločenstva.   

  Priority pri plnení Národného programu ODA v roku 2008 budú nasledovné:

Priorita 1: 	V spolupráci s MF SR dosiahnuť zvýšenie podielu bilaterálneho komponentu ODA SR, ako aj celkovej ODA SR s cieľom priblížiť sa k hodnotám stanoveným záväzkami EÚ a OSN.  
Priorita 2: 	Zabezpečiť efektívne fungovanie Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu – Slovak Aid.  Pokračovať v budovaní kapacít a výmene skúseností s rozvojovými agentúrami iných donorov. 
Priorita 3 :	V zmysle plnenia ustanovení Parížskej deklarácie klásť dôraz na koherenciu rozvojovej politiky SR s ostatnými štátnymi politikami; koordinovať rozvojovú politiku s partnerskými organizáciami a inštitúciami; harmonizovať rozvojové aktivity s inými donormi.
Priorita 4:	V spolupráci s MŠ SR a PMVRO pokračovať v aktivitách zameraných na rozvojové vzdelávanie na všetkých stupňoch škôl a v aktivitách zameraných na širšie informovanie verejnosti o význame a aktivitách programov slovenskej ODA. 
Priorita 5: 	Zabezpečiť monitorovanie realizovaných programov a projektov, ako aj evaluáciu doposiaľ realizovaných aktivít ODA SR s cieľom pripraviť kvalitné východiská pre prípravu novej strednodobej stratégie ODA SR na r. 2009 – 2014. 
Priorita 6: 	V spolupráci s MF SR pristúpiť k príprave analýzy efektívnosti zapojenia SR do medzinárodných inštitúcií v rámci ODA a navrhnúť systém identifikácie vhodných medzinárodných inštitúcií pre prispievanie zo strany SR, systém efektívneho ovplyvňovania prerozdeľovania financií danými inštitúciami, ako aj hodnotenia ich efektivity.

Zoznam skratiek použitých v texte
ACP (African – Caribbean – Pacific Countries) - krajiny v oblasti Afriky, Karibiku                 a Tichomoria

ADA (Austrian Development Agency) - Rakúska agentúra pre rozvojovú pomoc

AIDCO (Europe Aid Co-Operation Office) - Implementačná agentúra EK pre programy vonkajšej pomoci EÚ

ALA (Asia and Latin America) - Program pomoci EK krajinám Ázie a Latinskej Ameriky

BaH - Bosna a Hercegovina

BR OSN - Bezpečnostná rada OSN 

CARDS (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation) - Program technickej pomoci EK krajinám západného Balkánu

CIDA (Canadian International Development Agency) - Kanadská medzinárodná rozvojová agentúra

CODEV (Working Group for Development Cooperation) - pracovná skupina Rady EÚ pre rozvojovú spoluprácu 

COORD FAO (Food and Agriculture Organization of the United Nations) - Koordinačná pracovná skupina Rady EÚ pre Organizáciu Spojených národov pre výživu a poľnohospodárstvo 

CSP (Country Strategy Paper) - Rámcový program rozvojovej pomoci pre prioritnú krajinu

ČK EÚ - členské krajiny EÚ 

DAC (Development Assistance Committee) - Výbor pre rozvojovú pomoc OECD

DCI (Development Cooperation Instrument) - Finančný nástroj pre rozvojovú spoluprácu 

EBRD (European Bank for Reconstruction and Development) - Európska banka pre obnovu  a rozvoj

EIB (European Investment Bank) - Európska investičná banka

ECHO (European Office for  Emergency  Humanitarian Aid) - Úrad EK pre poskytovanie humanitárnej pomoci EÚ

EDF (European Development Fund) - Európsky rozvojový fond pre krajiny ACP

EK - Európska komisia

ENPI (European Neighbourhood and Partnership Instrument) - Nástroj európskeho susedstva a partnerstva (jeden z finančných nástrojov Európskej komisie)

EP - Európsky parlament 

EPAs (Economic Partnership Agreements) - Dohody o ekonomickom partnerstve EÚ             s krajinami ACP

EÚ - Európska únia

FAWG (Food Assistance Working Group) - Pracovná skupina Rady EÚ pre potravinovú pomoc

FAO (UN Food and Agriculture Organization) - Organizácia Spojených národov pre výživu   a poľnohospodárstvo

FM - Finančné memorandum 

GAERC (General Affairs and External Relations Council) - Rada EÚ pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy

HAC (Humanitarian Assistance Committee) - Výbor EK pre humanitárnu pomoc

HND - Hrubý národný dôchodok

ICRC (International Committee of the Red Cross) - Medzinárodný výbor Červeného kríža

IFRC (International Federation of Red Cross and Red Crescent Societies) - Medzinárodná federácia Červeného kríža a Červeného polmesiaca

MDGs (Millennium Development Goals) - Miléniové rozvojové ciele 

MF SR - Ministerstvo financií SR 

MH SR - Ministerstvo hospodárstva SR 

MP SR - Ministerstvo pôdohospodárstva SR 

MŠ SR - Ministerstvo školstva SR

MV SR - Ministerstvo vnútra SR

MZV SR - Ministerstvo zahraničných vecí SR

MŽP SR - Ministerstvo životného prostredia SR

MV(R)O - Mimovládne (rozvojové) organizácie

NČK EÚ - Nové členské krajiny Európskej únie

NGOC (Non-Governmental Organisation Committee) - Výbor EK pre spolufinancovanie rozvojových aktivít mimovládnych organizácií

NP - Národný program 

NR SR - Národná rada Slovenskej republiky

OBSE - Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe

OCHA (UN Office for the Coordination of Humanitarian Affairs) - Úrad OSN pre koordináciu humanitárnych záležitostí
ODIHR (Office for Democratic Institutions and Human Rights) – Úrad OBSE pre demokratické inštitúcie a ľudské práva 
ODA (Official Development Assistance) - Oficiálna rozvojová pomoc

ODACE (Official Development Assistance for Central Europe) - Regionálny program agentúry CIDA pre krajiny Strednej Európy

OECD (Organisation for Economic Co-operation and Development) - Organizácia pre hospodársku spoluprácu a rozvoj

OSN - Organizácia Spojených národov

OS SR – Ozbrojené sily Slovenskej republiky

PMVRO - Platforma mimovládnych rozvojových organizácií

SAMRS – Slovenská agentúra pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu

Slovak Aid – logo Slovenskej agentúry pre medzinárodnú rozvojovú spoluprácu, používané    
aj ako súhrnný názov pre systém a mechanizmus ODA SR 

SOPK - Slovenská obchodná a priemyselná komora 

TACIS (Programme of the technical assistance for 12 states within Eastern Europe and Central Asia) - Program technickej pomoci 12 krajinám východnej Európy a strednej Ázie (Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizská republika, Moldava, Rusko, Tadžikistan, Turkménsko,  Ukrajina a Uzbekistan)

UNDP TF (UNDP Trust Fund) – Trustový (poručnícky) fond, zriadený MZV SR a UNDP pre financovanie rozvojových projektov pre 12 prioritných krajín slovenskej ODA                 (s výnimkou SČH)

UNDP (United Nations Development Programme) - Rozvojový program OSN

UNICEF (United Nations International Children‘s Emergency Fund) - Detský fond OSN

UNHCR (The Office of the United Nations High Commissioner for Refugees) - Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov

UNIDO (United Nations Industrial Development Organization) - Organizácia OSN pre priemyselný rozvoj

USAID (United States Agency for International Development) - Agentúra Spojených štátov amerických pre medzinárodný rozvoj

WFP (World Food Programme) - Svetový potravinový program OSN

WTO (World Trade Organization) - Svetová obchodná organizácia

ZÚ SR - Zastupiteľský úrad Slovenskej republiky