Author: hmirova
Last saved by: harustak
Company: MV SR

Dôvodová  správa
Všeobecná časť 

Dňa 5. decembra 2006 Rada Európskej únie rozhodla o možnosti pripojenia nových členských krajín k Schengenskému informačnému systému v zmysle portugalského projektu SISone4all. V súvislosti so vstupom do Schengenského priestoru je Slovenská republika povinná implementovať schengenské acquis v zmysle čl. 3 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia v termíne, ktorý bude určený rozhodnutím Rady po porade s Európskym parlamentom. Podľa predbežných návrhov pripravovaného rozhodnutia Rady má byť týmto dátumom 1. september 2007.

Návrh zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do Schengenského priestoru sa predkladá za účelom potrebnej implementácie schengenského acquis v súvislosti s pripojením Slovenskej republiky k Schengenskému informačnému systému, resp. v súvislosti so zrušením kontrol                   na vnútorných hraniciach k vyššie uvedenému dátumu. 

Návrh zákona obsahuje novelu zákona Národnej rady Slovenskej republiky                      č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o Policajnom zbore“), zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o správnych poplatkoch“), zákona č. 73/1998 Z. z. o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície“), zákona č. 48/2002 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len zákon o pobyte cudzincov“), zákona č. 190/2003 Z. z. o strelných zbraniach a strelive a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o strelných zbraniach a strelive“), zákona č. 477/2003 Z. z. o ochrane štátnej hranice v znení zákona č. 558/2005 Z. z. (ďalej len „zákon o ochrane štátnej hranice“), zákona č. 403/2004 Z. z. o európskom zatýkacom rozkaze a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon o európskom zatýkacom rozkaze“) a zákona č. 301/2005 Z. z. Trestný poriadok v znení neskorších predpisov (ďalej len „Trestný poriadok“). Návrh zákona nadväzuje na už vládou schválenú novelu zákona o Policajnom zbore, ktorou sa ustanovil prevádzkovateľ Schengenského informačného systému v Slovenskej republike a zároveň sa ustanovili úlohy Policajného zboru pri spracúvaní údajov v tomto informačnom systéme. 

Novelou zákona o Policajnom zbore sa ustanovuje okruh subjektov, ktorým budú poskytované informácie zo Schengenského informačného systému.

V novele zákona o správnych poplatkoch sa upravujú správne poplatky za udeľovanie víz v súlade so schengenským acquis.

V rámci hodnotení pripravenosti Slovenskej republiky na plnú implementáciu Schengenského acquis v oblasti policajnej spolupráce uviedla vo svojej správe hodnotiaca komisia, že podľa príkladu spoločného kontaktného pracoviska v Jarovce–Kittsee by mali byť vytvorené ďalšie spoločné kontaktné pracoviská, čím by sa cezhraničná spolupráca susediacich krajín posilnila a podnietila. Vytváranie spoločných kontaktných pracovísk znamená zásah do štátnej služby kontaktných osôb, na ktorý je potrebné legislatívne reagovať úpravou dotknutých ustanovení  o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície.

Novela zákona o pobyte cudzincov upravuje zaradenie nežiaducich osôb                    do Schengenského informačného systému a vypúšťa duplicitné, resp. odchylné ustanovenia týkajúce sa udeľovania víz so Spoločnými konzulárnymi pokynmi, ktoré sú priamo aplikovateľným právnym predpisom Európskej únie.

V novele zákona o strelných zbraniach a strelive sa upravujú ustanovenia, ktoré súvisia so vstupom Slovenskej republiky do Schengenského priestoru.

Novelou zákona o ochrane štátnej hranice sa upresňuje nadobudnutie účinnosti ustanovenia § 8 (Ochrana vnútornej štátnej hranice) vzhľadom na to, že Rada prijme niekoľko rozhodnutí, ktorými sa umožní vstup Slovenskej republiky do Schengenského priestoru.

Hlavným cieľom novely zákona o európskom zatýkacom rozkaze je novým spôsobom ustanoviť komunikáciu medzi zmluvnými štátmi Schengenského dohovoru prostredníctvom Schengenského informačného systému a osobitného kontaktného miesta – Sirene. Týmto kontaktným miestom sa navrhuje ustanoviť osobitné pracovisko Ministerstva vnútra Slovenskej republiky. Okrem toho sa v súlade s rámcovým rozhodnutím Rady 2002/584/SVV z 13. júna 2002 o európskom zatýkacom rozkaze a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi zavádza nový inštitút – záznam, ktorý urýchli proces realizácie európskeho zatýkacieho rozkazu. 

Cieľom novely Trestného poriadku je takisto umožniť komunikáciu prostredníctvom Sirene. Z Trestného poriadku sa vypúšťa inštitút cezhraničného prenasledovania, ktorý                je inštitútom policajnej spolupráce.

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná,            s právom Európskej únie a s právom Európskych spoločenstiev.

Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie

Odhad vplyvu na verejné financie
Návrh zákona nebude mať negatívny vplyv na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov. Po zavedení schengenských vízových poplatkov možno veľmi orientačne predpokladať s pozitívnym dopadom na štátny rozpočet v sume do 30 miliónov Sk.

Odhad vplyvu na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb:
Návrh zákona nebude mať nepriaznivý vplyv na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb.

Odhad vplyvu na životné prostredie:
Návrh zákona nebude mať priamy vplyv na životné prostredie.

Odhad vplyvu na zamestnanosť:
Návrh zákona nebude mať priamy dopad na zamestnanosť.

Odhad vplyvu na podnikateľské prostredie:
Návrh zákona nebude mať vplyv na podnikateľské prostredie.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona
s právom Európskych spoločenstiev s právom Európskej únie
 
 1. Predkladateľ právneho predpisu:  Vláda Slovenskej republiky 

2. Názov návrhu zákona:  Návrh zákona, ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony v súvislosti so vstupom Slovenskej republiky do Schengenského priestoru
       
3.	Problematika návrhu zákona:
a)	je upravená v práve Európskych spoločenstiev
-	v primárnom práve:
- Zmluva o založení Európskeho spoločenstva v platnom znení  (Ú. v. EÚ C 321E, 29.12.2006, s. 5)
- Protokol (č. 2), ktorým sa začleňuje Schengenské acquis do rámca Európskej únie             (Ú. v. EÚ C 321E , 29.12.2006, s. 191)
-  Dohovor, ktorým sa vykonáva Schengenská dohoda zo 14. júna 1985 uzatvorená medzi vládami štátov hospodárskej únie Beneluxu, Nemeckej spolkovej republiky a Francúzskej republiky o postupnom zrušení kontrol na ich spoločných hraniciach (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ kap.19/zv. 2) v platnom znení
- Zmluva o pristúpení Slovenskej republiky k EÚ a k nej pripojený Akt o podmienkach pristúpenia Slovenskej republiky k EÚ  (oznámenie č. 185/2004 Z. z.)

      - je upravená v sekundárnom práve
- čl. 30 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2004/38/ES z 29. apríla 2004 o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov, ktorá mení a dopĺňa nariadenie (EHS) 1612/68 a ruší smernice 64/221/EHS, 68/360/EHS, 72/194/EHS, 73/148/EHS, 75/34/EHS, 75/35/EHS, 90/364/EHS, 90/365/EHS a 93/96/EHS (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ kap.5/zv. 5)
- Spoločné konzulárne pokyny týkajúce sa víz pre diplomatické misie a konzulárne úrady (Ú. v. EÚ C 326, 22.12.2005, s. 1) v platnom znení
- Rámcové rozhodnutie Rady z 13. júna 2002 o európskom zatykači a postupoch odovzdávania osôb medzi členskými štátmi (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ kap.19/zv. 6) v platnom znení

b)	nie je upravená v práve Európskej únie 
c)	nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.
4. Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:
a) z Aktu o podmienkach pristúpenia vznikol pre SR záväzok prebrať platné smernice a rámcové rozhodnutia ku dňu vstupu Slovenskej republiky do Európskej únie (1. 5. 2004). Ustanovenia Schengenského acquis zahrnutého do rámca Európskej únie          a na ňom založených alebo inak s ním súvisiacich aktov neuvedených v odseku 1, ktoré sú síce odo dňa pristúpenia záväzné pre nové členské štáty, v novom členskom štáte sa však budú uplatňovať až na základe rozhodnutia Rady prijatého po overení     v súlade s platným schengenským hodnotiacim postupom, že nevyhnutné podmienky pre uplatňovanie celého príslušného acquis boli v tomto novom členskom štáte splnené,    a po porade  s Európskym parlamentom (čl. 3 ods. 2 Aktu o podmienkach pristúpenia)
           b) z Aktu o podmienkach pristúpenia nevyplývajú prechodné obdobia
            c) lehota na prebratie smernice 2004/38/ES – 29. 4. 2006
            d) proti Slovenskej republike neprebieha konanie o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228          
                  e) ostatné ustanovenia smernice 2004/38/ES už boli prebraté do zákona č. 48/2002    Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov                      
                 
5. Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:
 úplný

6. Gestor (spolupracujúce rezorty):
Gestor: Ministerstvo vnútra SR
       Spolupracujúce rezorty: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR
                                               Ministerstvo zdravotníctva SR 

Osobitná časť

Čl. I

K bodu 1
Podľa Schengenského dohovoru musí každý zmluvný štát určiť okruh subjektov, ktorým budú poskytované informácie zo Schengenského informačného systému, s tým, že takýmto subjektom môže byť iba orgán, ktorý plní úlohy vymedzené v Schengenskom dohovore.  

K bodu 2
Podľa doterajšej právnej úpravy nemôžu príslušníci hraničnej polície iných členských štátov nosiť zbraň a taktiež nemôžu vykonávať oprávnenia súvisiace s vykonávaním hraničnej kontroly alebo vykonávaním hraničného dozoru, ak to nie je ustanovené v medzinárodnej zmluve. Vzhľadom na to, že v súčasnosti sa v legislatívnom procese Európskej únie nachádza návrh nariadenia, ktorým sa ustanovuje mechanizmus vytvorenia rýchlych pohraničných zásahových tímov, ktorého cieľom je poskytnúť niektorému členskému štátu okamžitú pomoc pri enormnom tlaku nelegálnej migrácie na jeho vonkajšie hranice, navrhujem doplniť uvedené ustanovenie o odkaz na osobitný predpis.
Čl. II 

K bodu 1
Vzhľadom na zavedenie novej kategórie cudzincov, ktorým sa udeľuje povolenie       na tolerovaný pobyt, tzv. „obeť trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi“,           sa navrhuje nevyberať od týchto cudzincov správny poplatok za podanie žiadosti o udelenie povolenia na tolerovaný pobyt a za žiadosť o predĺženie tolerovaného pobytu, nakoľko         sa predpokladá, že cudzinci, ktorí splnia podmienky pre jeho udelenie, nemajú finančné prostriedky. 

K bodu 2
Navrhuje sa nevyberať správny poplatok za vydanie cudzineckého pasu od cudzincov, ktorým bol udelený tolerovaný pobyt podľa § 43 ods. 1 písm. e) zákona o pobyte cudzincov          a sú „obeťou trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi“, nakoľko sa predpokladá,   že títo cudzinci vzhľadom na svoje postavenie nebudú mať finančné prostriedky. 

K bodu 3
Podľa zákona č. 480/2002 Z. z. o azyle a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov cudzincovi, ktorému sa poskytla doplnková ochrana, vydá policajný útvar doklad o pobyte. Nakoľko títo cudzinci nemajú spravidla vlastný cestovný doklad, policajt nemá kam nalepiť doklad o pobyte, ktorý sa vydáva formou nálepky. Jediným možným riešením je jeho nalepenie do cudzineckého pasu, o ten však musí cudzinec požiadať a podľa súčasne platnej právnej úpravy zaplatiť správny poplatok vo výške 1.000,- Sk. Keďže títo cudzinci nemajú prostriedky na zaplatenie správneho poplatku za vydanie cudzineckého pasu a policajný útvar je povinný im vydať doklad o pobyte, navrhuje sa oslobodiť cudzincov, ktorým sa poskytla doplnková ochrana, od správneho poplatku za vydanie cudzineckého pasu.

K bodu 4
Navrhovaná zmena vyplýva z potrieb aplikačnej praxe, pretože je nelogické oslobodiť od poplatku za podanie žiadosti o udelenie prvého povolenia alebo ďalšieho povolenia osoby, ktorým už bolo udelené prvé povolenie alebo ďalšie povolenie na trvalý pobyt, tak ako to vyplýva zo súčasnej právnej úpravy.

K bodu 5
Navrhovanou zmenou sa opätovne zavádza do zákona o správnych poplatkoch možnosť správneho orgánu upustiť od vybratia poplatku alebo tento poplatok primerane znížiť v prípade existencie humanitného dôvodu alebo v prípade, ak nie sú poplatky recipročne vyberané od občanov Slovenskej republiky v domovskom štáte žiadateľa. 

K bodu 6
V položke 26 nie je možné naďalej uvádzať „za udelenie víza Slovenskej republiky“. Vízum udelené na hraničnom priechode totiž podľa Schengenského dohovoru a nariadenia Rady č. 415/2003 môže, no nemusí byť platné výlučne pre územie Slovenskej republiky. Vízum udelené na hraničnom priechode bude vízom udeleným orgánmi Slovenskej republiky, no pôjde o jednotné schengenské vízum s územnou platnosťou na celý Schengenský priestor alebo na vybraný štát/vybrané štáty tohto priestoru (tzv. víza s obmedzenou územnou platnosťou). 

K bodu 7
V súlade s  Akčným plánom zabezpečenia vstupu Slovenskej republiky                      do Schengenského priestoru a odporúčaniami Schengenských hodnotiacich misií                         je povinnosťou Slovenskej republiky zosúladiť vnútroštátnu legislatívu správnych poplatkov    za podanie žiadosti o vízum s právom Európskej únie. V súvislosti s tým je nevyhnutná úplná novelizácia  položky číslo 240. Podstatou novelizácie je zjednotenie sadzby správnych poplatkov v určených kategóriách víz  (60 EUR) a obligatórne určenie žiadateľov, ktorí               sú oslobodení od  poplatkov za udelenie víz podľa Spoločných konzulárnych pokynov.

Čl. III

K bodom 1 a 2 
V súvislosti s inštitútom agenta sa ukázala v praxi potreba upraviť postup pri použití príslušníka Policajného zboru na tento účel. Ako najvhodnejšie sa javí využitie inštitútu povolania podľa § 36a zákona o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície.

K bodom 3 až 5 
V rámci hodnotení pripravenosti Slovenskej republiky na plnú implementáciu Schengenského acquis v oblasti policajnej spolupráce uviedla vo svojej správe hodnotiaca komisia, že podľa príkladu spoločného kontaktného pracoviska v Jarovce–Kittsee by mali byť vytvorené ďalšie spoločné kontaktné pracoviská, čím by sa cezhraničná spolupráca susediacich krajín posilnila a podnietila. Od Slovenskej republiky sa očakáva, že vytvorí podobné spoločné kontaktné pracoviská aj na svojich hraniciach s Maďarskom a Poľskom.
Vytváranie spoločných kontaktných pracovísk znamená zásah do štátnej služby kontaktných osôb, na ktorý je potrebné legislatívne reagovať úpravou dotknutých ustanovení § 110 a 128 zákona o štátnej službe príslušníkov Policajného zboru, Slovenskej informačnej služby, Zboru väzenskej a justičnej stráže Slovenskej republiky a Železničnej polície. Ide o ustanovenia, ktoré určujú náhradu preukázaných cestovných výdavkov a stravného v cudzej mene.
Stravné v cudzej mene sa priznáva vo výške alikvotnej časti stravného v cudzej mene poskytovaného pri zahraničných služobných cestách podľa § 13 zákona č. 283/2002 Z. z. o cestovných náhradách v znení zákona č. 81/2005 Z. z.. V danom prípade však nejde o zahraničnú služobnú cestu, ale o výkon štátnej služby sui generis, čomu zodpovedajú i ustanovené časové pásma.
Výška náhrady stravného závisí od krajiny výkonu štátnej služby a od dĺžky výkonu štátnej služby na jej území. 

Čl. IV

K bodom 1 až 7 a 9
Vzhľadom na to, že Spoločné konzulárne pokyny sú priamo aplikovateľným predpisom Európskej únie, je potrebné zo zákona o pobyte cudzincov vypustiť ustanovenia týkajúce sa udeľovania víz, pretože postup pri udeľovaní víz je upravený v Spoločných konzulárnych pokynoch. Ponecháva sa iba ustanovenie jednotlivých druhov víz a tie ustanovenia, ktoré v Spoločných konzulárnych pokynoch nie sú upravené, a dopĺňa sa možnosť cudzinca, ktorý je rodinným príslušníkom občana Európskeho hospodárskeho priestoru podať odvolanie proti rozhodnutiu o neudeleniu víz.
K bodu 8
	Explicitne sa uvádzajú údaje, ktoré je cudzinec povinný uviesť v tlačive o hlásení pobytu.

K bodom 10 a 11
	V súlade so Schengenským dohovorom sa umožňuje vyhotoviť záznam o nežiaducej osobe v Schengenskom informačnom systéme.

K bodu 12
	Po vstupe Slovenskej republiky do Schengenského priestoru bude musieť Slovenská republika akceptovať rozhodnutia iných členských štátov o vyhostení, v súvislosti s čím                sa navrhujú nevyhnutné zmeny pri výkone takéhoto rozhodnutia.

Čl. V 

V súvislosti so zrušením hraničných kontrol na hraniciach Slovenskej republiky s Rakúskom, Českou republikou, Maďarskom a Poľskom po vstupe Slovenskej republiky    do Schengenskeho priestoru sa táto zmena premieta aj do zákona o strelných zbraniach a strelive. Povinnosť oznámiť útvaru policajného zboru, ktorý vykonáva hraničnú kontrolu    na hraničnom priechode a colnému úradu na colnom priechode Slovenskej republiky              na vonkajšej  hranici Európskej únie vyvoz, dovoz alebo prevoz zbrane kategórie A, zbrane kategórie B alebo zbrane kategórie C alebo streliva do týchto zbraní ostáva zachovaná. 

Čl. VI

Upravuje sa nadobudnutie účinnosti § 8 zákona o ochrane štátnej hranice, pretože Rada prijme niekoľko rozhodnutí podľa čl. 3 ods. 2 Aktu o pristúpení a uvedené ustanovenie má nadobudnúť účinnosť rozhodnutím Rady o zrušení kontrol na vnútorných hraniciach Slovenskej republiky.

Čl. VII

K bodu 1
Zavádza sa pojem nového inštitútu „záznam“, ktorý sa vytvorí z údajov uvedených v európskom zatýkacom rozkaze.

K bodom 2 a 7
Po vstupe do Schengenského priestoru bude v súvislosti s realizáciou európskeho zatýkacieho rozkazu kontaktným pracoviskom vo vzťahu k členským štátom, ktoré používajú Schengenský informačný systém, SIRENE a nie Interpol, ktorý bude možné využívať iba vo vzťahu k členským štátom, ktoré nepoužívajú Schengenský informačný systém. 

K bodom 3 a 4
Jednoznačne sa ustanovuje, že inštitútom na zadržanie a vydanie osoby, ktorá                  sa nachádza v členskom štáte po splnení zákonom ustanovených podmienok, je európsky zatýkací rozkaz.
K bodu 5
Ustanovuje sa postup súdu po vydaní európskeho zatýkacieho rozkazu a povinnosť SIRENE vytvoriť záznam. 

K bodu 6
Upravuje sa tzv. flaging – označenie záznamu, ktorého dôsledkom záznam nenadobudne účinky európskeho zatýkacieho rozkazu a bude slúžiť iba na účely zistenia miesta pobytu. V odseku 4 sa upravuje postup pri zadržaní osoby na základe európskeho zatýkacieho rozkazu.

K bodu 8
V nadväznosti na vytvorenie SIRENE je potrebné zmeniť aj ustanovenie upravujúce stret európskeho zatýkacieho rozkazu a žiadosti o vydanie tretieho štátu alebo iného členského štátu. 

Čl. VIII

K bodom 1 až 3
Umožňuje sa využiť pri výmene informácii podľa piatej časti Trestného poriadku              aj osobitný útvar Policajného zboru SIRENE s využitím Schengenského informačného systému.

K bodu 4
Navrhovaná zmena reaguje na skutočnosť, že inštitút prenasledovania je inštitútom policajnej spolupráce a preto sa z Trestného poriadku vypúšťa. Okrem toho sa ustanovuje povinnosť informovať prokurátora, ak dal v naliehavých prípadoch súhlas na cezhraničné sledovanie prezident Policajného zboru alebo ním poverená osoba.

Čl. IX

	Navrhuje sa rozdielne nadobudnutie účinnosti jednotlivých ustanovení predloženej novely v nadväznosti na to, ktorými rozhodnutiami Rady sa predmetná oblasť úprav bude riadiť.