NÁRODNÁ RADA SLOVENSKEJ REPUBLIKY
		         III. volebné obdobie
   -––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––

670

      VLÁDNY NÁVRH

     Z á k o n
z ...............2004

o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov

Národná rada Slovenskej republiky sa uzniesla na tomto zákone:

Čl. I.
PRVÁ ČASŤ
Základné ustanovenia

§ 1

Predmet a rozsah úpravy

(1)	Tento zákon upravuje
a)	rozpočet sektora verejnej správy (ďalej len „verejná správa“), osobitne štátny rozpočet, vzájomné finančné  a  s nimi súvisiace vzťahy v rámci verejnej správy a tieto vzťahy k ostatným subjektom,
b)	rozpočtový proces, pravidlá rozpočtového hospodárenia, funkciu a zostavovanie  záverečného účtu verejnej správy a štátneho záverečného účtu,
c)	postavenie Ministerstva financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo financií“), ďalších ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy) a iných právnických osôb  verejnej správy v rozpočtovom procese,
d)	zriaďovanie rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií a hospodárenie rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií.

§ 2

Vymedzenie pojmov

         Na účely  tohto zákona sa rozumie
a)	verejnými prostriedkami finančné prostriedky, s ktorými hospodária právnické osoby   verejnej správy; verejnými prostriedkami sú aj prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii,
b)	schodkom štátneho rozpočtu  záporný rozdiel medzi príjmami štátneho rozpočtu a výdavkami štátneho rozpočtu,
c)	prebytkom  štátneho rozpočtu  kladný rozdiel medzi príjmami štátneho rozpočtu a výdavkami štátneho rozpočtu,
d)	záväzným ukazovateľom štátneho rozpočtu
1.	limit výdavkov štátneho rozpočtu na program  vlády Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) a časti programu vlády,
2.	zámery a vybrané ciele programu vlády,
3.	príjem kapitoly štátneho rozpočtu (ďalej len „kapitola“), o ktorom to ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, 
4.	limit výdavkov štátneho rozpočtu, ktorý ustanoví zákon o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok, alebo limit výdavku určený podľa  § 6 ods. 3, § 22 ods. 1, § 24 ods. 6,
e)	prostriedkami Európskej únie finančné prostriedky poskytnuté Slovenskej republike z  rozpočtu Európskej únie, ktoré sa v Slovenskej republike poskytujú prostredníctvom platobného orgánu,) 
f)	odvodmi Európskej únii finančné prostriedky odvádzané Slovenskou republikou do rozpočtu Európskej únie.

DRUHÁ  ČASŤ
Verejná správa

§ 3

Subjekty  verejnej správy

(1)	Subjektami verejnej správy sú právnické osoby zapísané v  registri  organizácií vedenom Štatistickým úradom Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu) a zaradené vo verejnej správe v súlade s jednotnou metodikou platnou pre Európsku úniu, a to
a)  v ústrednej správe, 
b)  v územnej samospráve,  
c)  vo fondoch sociálneho poistenia a fondoch zdravotného poistenia. 

(2)	V ústrednej správe sa vykazujú  štátne rozpočtové organizácie a štátne príspevkové organizácie, štátne účelové fondy (ďalej len „štátny fond“), Fond národného majetku Slovenskej republiky a Slovenský pozemkový fond. V ústrednej správe  sa vykazujú aj verejné vysoké školy) a ďalšie subjekty, ktoré sú zapísané a zaradené v registri podľa odseku 1. V územnej samospráve sa vykazujú obce a vyššie územné celky a nimi zriadené rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie. Vo fondoch sociálneho poistenia a fondoch zdravotného poistenia  sa vykazuje Sociálna poisťovňa) a zdravotné poisťovne.)

(3)	Na subjekty verejnej správy, ktorými sú obce, vyššie územné celky a nimi zriadené rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie sa vzťahuje tento zákon, ak osobitný zákon) neustanovuje  inak.

§ 4

Rozpočet verejnej správy

(1)	Rozpočet verejnej správy je strednodobým ekonomickým nástrojom finančnej politiky štátu. Zostavuje sa každoročne najmenej na tri rozpočtové roky. Rozpočtový rok je zhodný s kalendárnym rokom. Rozpočet verejnej správy tvoria
a)	štátny rozpočet na príslušný rozpočtový rok a súhrn rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy na príslušný rozpočtový rok,
b)	štátny rozpočet na rok nasledujúci po príslušnom rozpočtovom roku a súhrn rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy na rok nasledujúci po príslušnom rozpočtovom roku,
c)	štátny rozpočet na rok nasledujúci po roku, na ktorý sa zostavil štátny rozpočet podľa písmena b)  a súhrn rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy na rok nasledujúci po roku, na ktorý sa zostavili rozpočty podľa písmena b).

(2)	Rozpočtované príjmy a rozpočtované  výdavky rozpočtov uvedených v odseku 1 písm. b) a c) nie sú záväznými ukazovateľmi.

(3)	Ministerstvo financií predkladá rozpočet verejnej správy na schválenie vláde. Vláda predkladá Národnej rade Slovenskej republiky (ďalej len „národná rada“) vládny návrh zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok a na informáciu rozpočet verejnej správy.

(4)	V rozpočte verejnej správy, pri sledovaní plnenia rozpočtu verejnej správy a pri pohyboch na účtoch finančných aktív sa uplatňuje rozpočtová klasifikácia,  podľa ktorej sa jednotne určujú a triedia príjmy a výdavky rozpočtu verejnej správy vrátane ich vecného vymedzenia a finančné operácie s finančnými aktívami. Rozpočtovú klasifikáciu tvorí druhová klasifikácia, organizačná klasifikácia, ekonomická klasifikácia a funkčná klasifikácia. Funkčná klasifikácia sa používa najmä na účely medzinárodného porovnávania výdavkov verejnej správy podľa  funkcií verejnej správy; funkčnú klasifikáciu ustanovuje  osobitný predpis.)  Druhovú klasifikáciu, organizačnú klasifikáciu  a ekonomickú klasifikáciu  ustanovuje opatrenie, ktoré vydá ministerstvo financií a ktoré sa vyhlasuje uverejnením oznámenia o jeho vydaní v Zbierke zákonov Slovenskej republiky. Povinnosť  uplatňovať rozpočtovú klasifikáciu sa vzťahuje na všetky subjekty verejnej správy.

(5)	Rozpočet verejnej správy v jednotnej metodike  platnej pre Európsku úniu  v jednotlivých rozpočtových rokoch tvoria
a) časovo rozlíšené príjmy a časovo rozlíšené výdavky  verejnej správy,
b) rozpočtové vzťahy v rámci verejnej správy a rozpočtové vzťahy k ostatným subjektom,
c) schodok rozpočtu verejnej správy alebo prebytok rozpočtu verejnej správy.

    (6)   Pre potreby vyčíslenia rozpočtovaného  schodku rozpočtu  verejnej správy  v rozpočtovom roku alebo  rozpočtovaného prebytku  rozpočtu verejnej správy  v rozpočtovom roku v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu do rozpočtov subjektov verejnej správy  nepatria
 a)  v časovo rozlíšených  príjmoch tieto finančné operácie s finančnými aktívami:
     1. prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci, 
     2. splátky poskytnutých úverov, pôžičiek a návratných finančných výpomocí,
     3. príjmy z predaja majetkových účastí,
     4. zostatky prostriedkov z predchádzajúceho rozpočtového roka,
b)  v časovo rozlíšených výdavkoch  tieto finančné operácie s finančnými aktívami:
     1. poskytnuté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci,  
     2. splátky prijatých úverov, pôžičiek a návratných finančných výpomocí, 
     3. výdavky na obstaranie majetkových účastí. 

   (7)  Schodok  rozpočtu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu je záporný rozdiel medzi časovo rozlíšenými príjmami verejnej správy a časovo rozlíšenými výdavkami verejnej správy.

(8)  Prebytok  rozpočtu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu je kladný rozdiel medzi časovo rozlíšenými príjmami verejnej správy a časovo rozlíšenými výdavkami verejnej správy.

 § 5

Štátne  fondy

(1)	 Štátny fond je právnická osoba,  ktorá  sa  zriaďuje zákonom na financovanie osobitne určených úloh štátu. Správcom  štátneho fondu je  ústredný orgán  štátnej správy ustanovený  zákonom.   Správca štátneho fondu predkladá ministerstvu financií návrh rozpočtu štátneho fondu na príslušný rozpočtový rok, prehľad pohľadávok štátneho fondu a záväzkov štátneho fondu a návrh záverečného účtu štátneho fondu. 

    (2)  Zdroje štátneho fondu a spôsob použitia  jeho  prostriedkov  ustanovuje zákon, ktorým sa štátny fond zriaďuje. Ako doplnkový zdroj  štátneho fondu možno prostredníctvom správcu štátneho fondu poskytnúť dotáciu zo štátneho rozpočtu v  rozsahu schválenom zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový  rok. 

 (3)  Rozpočet štátneho fondu schvaľuje vláda spoločne s návrhom zákona o štátnom rozpočte na
príslušný rozpočtový rok. 

 (4) Slovenská republika  neručí  za záväzky štátneho fondu a štátny fond neručí za záväzky Slovenskej republiky.

 (5)   Štátny fond  nemôže byť zriaďovateľom ani zakladateľom inej právnickej osoby.

TRETIA ČASŤ
Štátny rozpočet, štátne finančné aktíva a štátne finančné pasíva

§ 6

Štátny rozpočet

(1)	Štátny rozpočet je základnou súčasťou rozpočtu verejnej správy a zabezpečuje sa ním financovanie hlavných funkcií štátu v príslušnom rozpočtovom roku. Štátny rozpočet na príslušný rozpočtový rok obsahuje rozpočtované príjmy, rozpočtované výdavky  a finančné operácie so štátnymi  finančnými aktívami a iné operácie, ktoré ovplyvňujú stav štátnych finančných aktív alebo štátnych finančných pasív.

   (2)  Štátny rozpočet na príslušný rozpočtový rok schvaľuje národná rada zákonom o štátnom rozpočte. Zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok sa schvaľuje limit výdavkov štátneho rozpočtu, maximálna výška rozpočtovaného schodku alebo minimálna výška rozpočtovaného prebytku štátneho rozpočtu, ak nie sú príjmy štátneho rozpočtu  a výdavky štátneho rozpočtu vyrovnané. V zákone o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok sa rozpočtuje aj výška príjmov štátneho rozpočtu, pričom zákon o štátnom rozpočte môže ustanoviť, že niektoré príjmy kapitol sú záväzným ukazovateľom kapitoly. V zákone o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok sa rozpočtujú výdavky kapitoly na úhradu nákladov preneseného výkonu štátnej správy obciam a výdavky kapitoly na úhradu nákladov preneseného výkonu štátnej správy vyšším územným celkom ako záväzné ukazovatele štátneho rozpočtu. Podrobné členenie príjmov štátneho rozpočtu a výdavkov štátneho rozpočtu určí zákon o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok. Zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok možno splnomocniť vládu na prevzatie úveru v príslušnom rozpočtovom roku.  

   (3)  Záväzné  ukazovatele schválené zákonom  o  štátnom rozpočte  na príslušný rozpočtový rok rozpisuje ministerstvo financií všetkým správcom kapitol, pričom  môže  tieto  ukazovatele určiť podrobnejšie.

   (4)   Ministerstvo financií najneskôr do 60 dní po nadobudnutí účinnosti zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok zverejňuje údaje štátneho rozpočtu spôsobom podľa osobitného zákona.)

   (5)     Štátny rozpočet tvoria  najmä
a)	príjmy  štátneho rozpočtu v členení podľa  kapitol,
b)	výdavky štátneho rozpočtu na vykonávanie aktivít nevyhnutných na plnenie zámerov a cieľov programov vlády v členení podľa kapitol,
c)	prebytok štátneho rozpočtu alebo schodok  štátneho rozpočtu, ak nie sú príjmy a výdavky vyrovnané.

§ 7

Príjmy štátneho rozpočtu

(1)	  Príjmy štátneho rozpočtu sú
a) dane, pokuty a iné sankcie spojené s daňou (ďalej len „daň“)  od právnických osôb a fyzických  osôb,   ktorých  sídlo  alebo bydlisko je na území Slovenskej republiky, okrem daní, ktoré sú podľa osobitného predpisu) príjmom rozpočtov obcí, rozpočtov vyšších územných celkov alebo rozpočtov iných  právnických osôb podľa osobitného predpisu,)
b) dane od právnických osôb a fyzických osôb,  ktorých  sídlo  alebo  bydlisko je mimo   územia  Slovenskej republiky  a  ktoré  majú  príjmy   zo zdroja) na  území  Slovenskej republiky,  okrem daní, ktoré  sú  podľa  osobitného predpisu10)  príjmom   rozpočtov obcí,  rozpočtov  vyšších   územných   celkov  alebo  rozpočtov iných  právnických  osôb podľa osobitného predpisu,11)
c) poplatky,) pokuty a iné sankcie) spojené s poplatkom a iné sankcie podľa osobitných predpisov,  
    ak osobitný predpis neustanovuje inak,
d) úroky   z   prostriedkov  získaných  z  úverov  prijatých vládou,   získané za obdobie od ich    prijatia  
    do ich použitia,    
e)  príjmy kapitol,
f)  vratky príspevkov, dotácií  a  odvody   vyplývajúce zo  zúčtovania finančných vzťahov   so štátnym 
     rozpočtom,
g) výnosy z majetkových účastí štátu a výnosy z prevodu správy majetku vo vlastníctve Slovenskej  republiky  (ďalej len "majetok  štátu"),  ako aj z prevodu  vlastníctva majetku štátu s výnimkou výnosov z prevodu  správy alebo  z   prevodu  vlastníctva  majetku   štátu  v   správe  štátnej   príspevkovej organizácie   a výnosov, o ktorých osobitný predpis  ustanovuje inak,)
h) odvod   za   porušenie  finančnej disciplíny podľa tohto zákona, s výnimkou  odvodu za porušenie finančnej disciplíny z prostriedkov Európskej únie,
i)  penále a pokuty v súlade s § 31 a 32 zákona, pričom príjem z penále za porušenie finančnej 
    disciplíny     z prostriedkov Európskej únie sa zníži o  úrok  z omeškania zaplatený Európskej únii,
j) vratky    za   prostriedky    štátneho    rozpočtu    vrátené    Európskej únii    v    predchádzajúcich rokoch podľa  § 20 ods. 8,
k)  podiel na vybratých   finančných prostriedkoch  odvádzaných   do   rozpočtu    Európskej únie  ako 
    kompenzácia výdavkov súvisiacich  s ich výberom,
l) úroky z kreditných zostatkov peňažných prostriedkov vedených  na  účtoch  Štátnej   pokladnice v Národnej banke Slovenska, banke alebo pobočke zahraničnej banky znížené o úroky platené Štátnou pokladnicou a výnosy z finančných operácií zabezpečovaných Štátnou pokladnicou  znížené o náklady na tieto finančné operácie,
m)   výnosy z prostriedkov štátneho rozpočtu, ak osobitný predpis neustanovuje inak,)
n)  ďalšie príjmy ustanovené osobitným zákonom.
   
    (2) Prostriedky Európskej únie sa zaraďujú do príjmov štátneho rozpočtu, ak z právnych aktov Európskych spoločenstiev a Európskej únie nevyplýva niečo iné.

§ 8
 
Výdavky štátneho rozpočtu 

(1)	 Zo štátneho rozpočtu sa hradia

a)	výdavky štátnych rozpočtových organizácií a príspevky štátnym príspevkovým organizáciám, 
b)	výdavky vyplývajúce  z medzinárodných  zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná,
c)	výdavky súvisiace s poskytovaním medzinárodnej pomoci rozvojovým krajinám a najmenej rozvinutým krajinám,
d)	odvody Európskej únii okrem cla a odvodov z produkcie cukru,)
e)	výdavky na  úhradu nákladov preneseného výkonu štátnej správy obciam a vyšším  územným celkom,
f)	výdavky na náhradu straty pri zabezpečovaní výkonov vo verejnom záujme a  náhrada ujmy spôsobenej štátom,
g)	úroky  a  poplatky  spojené  so  správou schodku  štátneho  rozpočtu a štátneho dlhu, 
h)	úroky spojené s realizáciou záruky poskytnutej štátom, ak nie sú poskytnuté formou návratnej finančnej výpomoci,
i)	ďalšie výdavky ustanovené zákonom o štátnom rozpočte alebo  osobitným zákonom.

(2)	  Z výdavkov štátneho rozpočtu možno v súlade so  zákonom o štátnom rozpočte na  príslušný  rozpočtový rok poskytovať  dotácie právnickým osobám a fyzickým osobám. Dotácie, s výnimkou dotácií na úhradu nákladov preneseného výkonu štátnej správy obciam a vyšším územným celkom, dotácií na náhradu straty pri zabezpečovaní výkonov vo verejnom záujme,  dotácií na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie a dotácií verejným vysokým školám poskytuje správca kapitoly vo svojej vecnej pôsobnosti spravidla na základe žiadosti. Rozsah a ďalšie podmienky poskytovania dotácií a spôsob ich poskytovania ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá správca kapitoly, ktorý je orgánom štátnej správy, ak nie sú ustanovené osobitným zákonom. Ak správca kapitoly nie je orgánom štátnej správy, môže poskytovať dotácie  za podmienok  ustanovených  zákonom. Použitie dotácií podlieha povinnému ročnému zúčtovaniu so štátnym rozpočtom, ktorého spôsob určuje ministerstvo financií.

(3)	  Na použitie účelovo určených prostriedkov  Európskej únie zaradených do príjmov štátneho rozpočtu sa v štátnom rozpočte rozpočtujú príslušné výdavky. Súčasťou výdavkov príslušnej kapitoly  sú aj prostriedky štátneho rozpočtu určené na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie.

(4)	 Výdavky štátneho rozpočtu sa rozpočtujú a poskytujú formou bežných výdavkov a kapitálových výdavkov. Vecné vymedzenie bežných výdavkov a kapitálových výdavkov obsahuje ekonomická klasifikácia výdavkov (§ 4 ods. 4). Kapitálové výdavky možno použiť aj v nasledujúcich rozpočtových rokoch až do ich vyčerpania na určený účel. Prostriedky Európskej únie a prostriedky štátneho rozpočtu určené na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie možno použiť aj v nasledujúcich rozpočtových rokoch až do ich vyčerpania na určený účel. Bežné výdavky na trvanlivé tovary a vybavenie na vojenské účely, na výstavbu vojenského charakteru a vojenských budov      možno so súhlasom ministra financií Slovenskej republiky (ďalej len „minister financií“) použiť aj v nasledujúcom rozpočtovom roku na určený účel.

(5)	Bežné výdavky s výnimkou miezd, platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní,   ktoré boli poskytnuté  právnickej osobe alebo fyzickej osobe príslušným správcom kapitoly ako bežný transfer po 1. októbri rozpočtového roka a ktoré nebolo možné použiť do konca príslušného rozpočtového roka, možno použiť do 31. marca nasledujúceho rozpočtového roka.  

(6)	  Správca kapitoly je povinný oznámiť ministerstvu financií výšku všetkých výdavkov podľa odseku 4,  ktoré použije až v nasledujúcom rozpočtovom roku, a to najneskôr do 20. novembra bežného rozpočtového roka; na základe oznámenia ministerstvo financií viaže v rozpočte príslušnej kapitoly  na bežný rozpočtový rok výdavky v oznámenej výške, s výnimkou prostriedkov Európskej únie a prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie, ktoré ministerstvo viaže až po doručení potvrdenia tohto oznámenia v termíne do 15. decembra bežného rozpočtového roka. O sumu viazaných prostriedkov ministerstvo financií povolí prekročenie  limitu výdavkov príslušnej kapitole v nasledujúcom rozpočtovom roku.

(7)	 Schodok štátneho rozpočtu schválený  zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok možno v príslušnom rozpočtovom roku prekročiť o kladný rozdiel medzi sumou prostriedkov viazaných v predchádzajúcom rozpočtovom roku podľa odseku 6 použitých v príslušnom rozpočtovom roku a sumou prostriedkov viazaných v príslušnom rozpočtovom roku podľa odseku 6 určených na použitie v nasledujúcom rozpočtovom roku.

(8)	 Schodok štátneho rozpočtu schválený  zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok sa znižuje v príslušnom rozpočtovom roku o záporný rozdiel medzi sumou prostriedkov viazaných v predchádzajúcom rozpočtovom roku podľa odseku 6 použitých v príslušnom rozpočtovom roku a sumou prostriedkov viazaných v príslušnom rozpočtovom roku podľa odseku 6 určených na použitie v nasledujúcom rozpočtovom roku.

     (9) Výdavky štátneho rozpočtu nemožno použiť  na majetkovú účasť v inej právnickej osobe  alebo na založenie alebo zriadenie inej právnickej osoby ako rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie. Na tieto účely možno  použiť len štátne finančné aktíva v správe ministerstva financií.

    (10)  Výkonu  rozhodnutia  podľa  osobitných  predpisov)  nepodliehajú prostriedky poskytnuté zo štátneho rozpočtu a z rozpočtu Európskej únie.

§ 9

Kapitoly 

   (1) Príjmy štátneho rozpočtu  a  výdavky štátneho rozpočtu sú organizačne usporiadané do  kapitol. Kapitolu tvorí rozpočet 
a)	každého ministerstva vrátane rozpočtov jeho rozpočtových organizácií a vrátane finančných vzťahov k jeho  príspevkovým  organizáciám a finančných vzťahov k ďalším právnickým osobám a fyzickým osobám v jeho vecnej pôsobnosti, 
b)	Kancelárie Národnej rady  Slovenskej republiky,
c)	Kancelárie prezidenta Slovenskej republiky,
d)	Úradu vlády Slovenskej republiky,
e)	Ústavného súdu Slovenskej republiky,
f)	Najvyššieho kontrolného úradu Slovenskej republiky,
g)	ústredných orgánov štátnej správy,) ktoré nie sú zapojené na rozpočet príslušného   
      ministerstva,
h)	Slovenskej informačnej služby,
i)	Všeobecnej pokladničnej správy.

(2)	Organizačné usporiadanie kapitol je uvedené v organizačnej klasifikácii rozpočtovej klasifikácie.

(3)	Kapitolu Všeobecná pokladničná správa spravuje ministerstvo financií a tvoria ju príjmy štátneho rozpočtu vrátane daňových príjmov a výdavky štátneho rozpočtu, ktoré nesúvisia s príjmami a s výdavkami ostatných kapitol.
		
   (4)   Správca  kapitoly podľa odseku 1 najmä 
a)  vypracúva návrh rozpočtu kapitoly vrátane návrhov zámerov a cieľov programov a finančných vzťahov  k štátnym fondom, ktoré spravuje, koordinuje účasť riadených   rozpočtových   organizácií,  príspevkových organizácií  a ním spravovaných  štátnych fondov  na  zostavení  tohto  návrhu; návrh výdavkov na úhradu nákladov preneseného výkonu štátnej správy obciam a vyšším územným celkom prerokúva s republikovými združeniami obcí a so splnomocneným zástupcom vyšších územných celkov a  návrh  rozpočtu  kapitoly predkladá ministerstvu financií v ním určenom rozsahu a termíne,
b)  vypracúva návrh rozpočtu kapitoly v súlade s vládnym návrhom zákona    o štátnom rozpočte  a predkladá ho v termíne určenom na predloženie návrhu rozpočtu verejnej správy príslušnému orgánu národnej rady,
c)  koordinuje činnosť správcov iných kapitol, ktorí sa zúčastňujú na plnení medzirezortného programu vlády, ktorého je gestorom, 
d)   spolupracuje s gestorom medzirezortného programu vlády, na ktorom sa zúčastňuje,
e) monitoruje a hodnotí plnenie zámerov a cieľov programov vlády rozpočtovaných v rámci kapitoly,
f)   rozpisuje schválené záväzné ukazovatele kapitoly, a to  na vlastné  rozpočtové  hospodárenie a pre rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie vo svojej vecnej pôsobnosti;  záväzné  ukazovatele   rozpisuje  v rozsahu  ustanovenom týmto zákonom  a  zákonom  o  štátnom  rozpočte  na     príslušný rozpočtový rok; súčasťou  tohto rozpisu pre príspevkovú organizáciu je aj súhrn úloh a činností, ktoré má príspevková organizácia v súlade s predmetom svojej činnosti v príslušnom rozpočtovom roku zabezpečiť,
g)  oznamuje obciam a vyšším územným celkom, ktoré zabezpečujú prenesený výkon štátnej správy sumu výdavkov na úhradu nákladov preneseného výkonu štátnej správy v lehote do  30 dní po nadobudnutí  účinnosti zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok,
h)   usmerňuje hospodárenie s rozpočtovými prostriedkami kapitoly,
i)  vypracúva správy o vývoji rozpočtového hospodárenia kapitoly,   predkladá  ich  ministerstvu financií v ním určenom rozsahu a termíne a prerokúva ich v príslušnom orgáne národnej rady,
j)  vypracúva  súhrnné   výkazy a prehľad o rozpočtových  opatreniach  za celú  kapitolu a predkladá ich spôsobom určeným ministerstvom financií a v ním určenom rozsahu, štruktúre, a termíne,
k)  zverejňuje   údaje   rozpočtu   kapitoly najneskôr do  60  dní  po  nadobudnutí účinnosti    zákona  o   štátnom  rozpočte  na  príslušný  rozpočtový  rok  spôsobom  podľa   osobitného       predpisu.9)    

§ 10

Rozpočtové rezervy

   (1) Na krytie nepredvídaných výdavkov nevyhnutných na zabezpečenie rozpočtového hospodárenia alebo  na krytie zníženia  rozpočtovaných  príjmov  sa vytvárajú v štátnom rozpočte rozpočtové rezervy.

   (2)  Rozpočtové rezervy tvorí najmä                                                                                
a)  rozpočtová rezerva vlády,
b)  rozpočtová rezerva predsedu vlády,
c) rezerva na prostriedky Európskej únie a odvody Európskej únii.        

   (3) Výšku  rozpočtových  rezerv  schvaľuje  národná rada  zákonom  o  štátnom   rozpočte na   príslušný  rozpočtový rok. Rozpočtová  rezerva  podľa   odseku  2  písm.  a) a c)  sa rozpočtuje   v   kapitole  Všeobecná   pokladničná  správa.  Rozpočtová   rezerva podľa  odseku  2  písm.  b)  sa  rozpočtuje  v  kapitole  Úradu   vlády  Slovenskej republiky. O použití prostriedkov podľa odseku 2 písm. a) rozhoduje vláda na návrh ministra financií.  O použití prostriedkov  podľa  odseku  2 písm.  b)   rozhoduje predseda vlády. O použití prostriedkov podľa odseku 2 písm. c) rozhoduje minister financií, a to aj na účely podľa § 37 ods. 7.

   (4)  O hospodárení s rozpočtovými rezervami podáva vláda správu národnej  rade  v  rámci správy  o  plnení  rozpočtu verejnej správy a v rámci záverečného účtu verejnej správy.

§ 11
Rozpočtové provizórium

   (1)  Ak nie je  zákon o štátnom rozpočte na nasledujúci rozpočtový rok  schválený  národnou  radou  do  31. decembra  bežného rozpočtového roka,  spravuje  sa  rozpočtové  hospodárenie  v  dobe od 1. januára  rozpočtového roka do nadobudnutia účinnosti  zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok rozpočtovým provizóriom podľa  vládneho návrhu zákona o štátnom rozpočte. 

   (2)  Ak nemožno uplatniť postup podľa odseku 1, vzťahuje sa na rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky počas rozpočtového provizória zákon o štátnom rozpočte na predchádzajúci rozpočtový rok,  pričom  jeho  ustanoveniami  sa  spravujú aj   vzťahy   medzi štátom a inými subjektami. Výdavky štátneho rozpočtu v každom kalendárnom mesiaci počas rozpočtového provizória nesmú prekročiť jednu dvanástinu celkových výdavkov štátneho rozpočtu  schválených zákonom o štátnom rozpočte na predchádzajúci  rozpočtový  rok a výdavkov nepoužitých a viazaných v predchádzajúcom rozpočtovom roku v súlade s § 8 ods. 6, s výnimkami uvedenými v odseku 3, pričom minister financií  určí  záväzné ukazovatele  štátneho rozpočtu.

   (3) Výdavky štátneho rozpočtu v každom kalendárnom mesiaci rozpočtového provizória podľa odseku 2 možno prekročiť o
 a) výdavky spojené so správou schodku štátneho rozpočtu a štátneho dlhu a výdavky na úhradu 
     výnosov zo štátnych cenných papierov,
 b) výdavky  na  splácanie   úrokov  z  prijatých  úverov  alebo pôžičiek a  poplatkov  súvisiacich  s  
     prijatými      úvermi alebo pôžičkami,
c) úhrady   dávok a príspevkov, na ktoré majú právnické osoby alebo fyzické osoby právny nárok podľa osobitných predpisov,)  
d) poistné a príspevky do poisťovní za  zamestnancov   štátnych   rozpočtových  organizácií   a štátnych    príspevkových organizácií a poistné a príspevky za osoby, za ktoré poistné a príspevok platí štát, 
e)  odvody do rozpočtu Európskej únie.

   (4)  Rozpočtové  príjmy a výdavky uskutočnené  počas rozpočtového provizória  sa zúčtujú so štátnym rozpočtom po nadobudnutí účinnosti zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok.

§ 12

Vojnový štátny rozpočet

Po vypovedaní vojny alebo po vyhlásení vojnového stavu) vypracováva ministerstvo financií návrh mimoriadneho štátneho záverečného účtu za obdobie od začiatku rozpočtového roka do vypovedania vojny alebo vyhlásenia vojnového stavu. Na obdobie od vypovedania vojny alebo od vyhlásenia vojnového stavu do konca rozpočtového roka a na rozpočtový rok v čase vojny alebo vojnového stavu ministerstvo financií vypracováva návrh vojnového štátneho rozpočtu. Po skončení vojny alebo po skončení vojnového stavu sa vypracúva návrh mimoriadneho štátneho záverečného účtu za obdobie od vypovedania vojny  alebo od vyhlásenia vojnového stavu do konca rozpočtového roka a za rozpočtový rok v čase vojny alebo vojnového stavu. Na zostavenie vojnového štátneho  rozpočtu sa vzťahujú ustanovenia tretej a štvrtej  časti tohto zákona, na zostavenie mimoriadneho štátneho záverečného účtu sa vzťahujú ustanovenia ôsmej časti tohto zákona. Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky sa v čase vojny a v čase vojnového stavu riadi vojnovým štátnym rozpočtom.

§ 13

Štátne finančné aktíva a štátne finančné pasíva

(1)	  Štátne finančné aktíva sú 
a) peňažné prostriedky štátu vytvorené z výsledkov rozpočtového hospodárenia štátneho rozpočtu 
    z minulých rokov,
b) peňažné prostriedky štátu zo splácania istín poskytnutých návratných výpomocí a úverov a pôžičiek,
c) majetkové účasti štátu, 
d) cenné papiere vo vlastníctve štátu,
e)  pohľadávky štátu z poskytnutých návratných finančných výpomocí a úverov a pôžičiek,
f)  ďalšie peňažné prostriedky na základe rozhodnutia vlády alebo národnej rady. 

(2)	  Súčasťou štátnych finančných aktív sú aj peňažné prostriedky v pokladnici a na bežných účtoch štátnych rozpočtových organizácií a štátnych  príspevkových organizácií.
 
(3)	  Štátne finančné pasíva sú záväzky štátu vzniknuté z prijatých úverov vlády, z vydaných štátnych cenných papierov.) 

(4)	Súčasťou štátnych finančných pasív sú aj záväzky štátnych príspevkových organizácií vzniknutých z úverových vzťahov.

(5)	Správou štátnych finančných aktív a štátnych finančných pasív sa rozumie evidencia, analýza, účtovanie, riadenie, nakladanie a kontrola štátnych finančných aktív a štátnych finančných pasív.

(6)	 Štátne  finančné aktíva vytvorené z výsledkov hospodárenia štátneho rozpočtu z minulých rokov možno znížiť len so súhlasom národnej rady. Štátne finančné aktíva podľa odseku 1 písm. b) až f) možno znížiť len na základe rozhodnutia vlády alebo na účely podľa osobitného predpisu;5) to neplatí, ak ide o použitie štátnych finančných aktív na výdavky štátneho rozpočtu, o ktorých rozhoduje národná rada.

(7)	Finančné operácie so štátnymi finančnými aktívami a iné operácie, ktoré ovplyvňujú stav štátnych finančných aktív, nie sú  súčasťou príjmov štátneho rozpočtu a výdavkov štátneho rozpočtu.

(8)	Správu štátnych finančných aktív podľa odseku 1 a štátnych finančných pasív podľa odseku 3 vykonáva ministerstvo financií; v rozsahu ustanovenom osobitným predpisom) môže tieto činnosti zabezpečovať aj Agentúra pre riadenie  dlhu a likvidity a Štátna pokladnica. 

ŠTVRTÁ ČASŤ
Rozpočtový proces verejnej správy

§ 14

Všeobecné ustanovenie

   (1)  Ministerstvo financií  riadi   práce  a usmerňuje vypracovanie   návrhu  rozpočtu  verejnej správy,  osobitne návrhu štátneho rozpočtu  na základe východísk rozpočtu verejnej správy schválených vládou spravidla do konca apríla bežného rozpočtového roka. Súčasťou východísk rozpočtu verejnej správy je aj určenie podielu schodku rozpočtu verejnej správy alebo prebytku rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte.

   (2) Ministerstvo financií vypracúva návrh rozpočtu verejnej správy v štruktúre podľa § 4 ods. 1 v súčinnosti  s príslušnými subjektami  verejnej správy. 

   (3)  Návrh rozpočtu verejnej správy predkladá ministerstvo financií vláde do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín. O návrhu rozpočtu verejnej správy rozhoduje vláda spravidla do 30. septembra bežného roka.

   (4) Pri prerokovávaní návrhu štátneho rozpočtu na rokovaní  vlády nemožno schváliť návrhy, ktorých dôsledkom je zvýšenie podielu schodku rozpočtu verejnej správy na hrubom domácom produkte v príslušnom rozpočtovom roku schváleného v rámci vládou schválených východísk rozpočtu verejnej správy; to platí aj pri prerokovávaní návrhov  rozpočtov subjektov verejnej správy a v priebehu  rozpočtového roka aj pri prerokovávaní materiálov predkladaných na rokovanie vlády.
 
   (5) Pri posudzovaní dôsledkov  návrhov prerokovávaných  podľa odseku 4 je rozhodujúce  stanovisko ministra financií.

   (6) Vláda predkladá národnej rade návrh rozpočtu verejnej správy do 15. októbra bežného roka, ak národná rada nerozhodne inak.

   (7) Subjekty  verejnej správy a právnické osoby a fyzické osoby, ktorým sa poskytujú prostriedky štátneho rozpočtu, sú povinné predkladať na žiadosť ministerstva financií údaje potrebné na účely zostavenia rozpočtu verejnej správy  a hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy vrátane údajov o príjmoch  a výdavkoch  s uvedením finančných tokov k ostatným subjektom verejnej správy; tieto údaje sa poskytujú  bezplatne. Na účely hodnotenia plnenia rozpočtu verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu sa predkladajú údaje o príjmoch a výdavkoch, o aktívach a pasívach ministerstvu financií štvrťročne.

  (8)  Sociálna poisťovňa, Slovenský pozemkový fond a Fond národného majetku Slovenskej republiky sú povinné prerokovať s ministerstvom financií návrhy svojich rozpočtov pred ich prerokovaním vo svojich orgánoch podľa osobitného predpisu,) ktoré predchádza ich predloženiu na schválenie národnej rade alebo vláde. Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky  je povinné vypracovať návrh súhrnného rozpočtu za zdravotné poisťovne a  prerokovať ho s ministerstvom financií. Ministerstvo školstva Slovenskej republiky je povinné vypracovať návrh súhrnného rozpočtu za verejné vysoké školy a prerokovať ho s ministerstvom financií. Sociálna poisťovňa, zdravotné poisťovne zriadené zákonom alebo zdravotné poisťovne, ktorých zakladateľom je štát, Slovenský pozemkový fond, Fond národného majetku Slovenskej republiky a štátne fondy prostredníctvom správcu štátneho fondu sú povinné predložiť vláde na schválenie návrhy svojich rozpočtov do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín. Subjekty verejnej správy, ktorých rozpočty schvaľuje národná rada, sú povinné predložiť návrhy svojich rozpočtov na schválenie  národnej rade v súlade s rozhodnutím vlády prijatým pri prerokúvaní návrhov ich rozpočtov.

   (9)  Návrhy rozpočtov subjektov verejnej správy sa predkladajú v súlade s osobitnými predpismi24) na schválenie národnej rade v termíne ustanovenom na predloženie návrhu rozpočtu verejnej správy, okrem návrhu rozpočtu Slovenského pozemkového fondu a návrhov rozpočtov štátnych fondov. Vyššie územné celky v tomto termíne predkladajú národnej rade a ministerstvu financií na informáciu návrh svojich rozpočtov na nasledujúci rozpočtový rok. 

§ 15

Rozpočtové opatrenia v štátnom rozpočte

     (1) Vláda  alebo na základe  jej  splnomocnenia  minister  financií  môže v  rozsahu  a  za podmienok ustanovených zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok povoliť uskutočnenie výdavku nevyhnutného  pre  hospodárstvo  Slovenskej republiky a nezabezpečeného v štátnom rozpočte.  Ak v priebehu roka  vznikne potreba úhrady, ktorá nie je v rozpočte kapitoly zabezpečená, možno úhradu realizovať na základe vykonaného rozpočtového opatrenia. Rozpočtové opatrenie, ktoré sa týka výdavkov na odvody Európskej únii a výdavkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie, možno vykonať len v súlade s rozhodnutím príslušného orgánu Európskej únie.

      (2) Rozpočtové opatrenia sú
a) presuny rozpočtových prostriedkov,
b) povolené prekročenie limitu výdavkov,
c) viazanie rozpočtových  prostriedkov.

      (3) Štátna rozpočtová organizácia a štátna príspevková organizácia  je  povinná  viesť operatívnu evidenciu o všetkých rozpočtových opatreniach vykonaných  v jej rozpočte v priebehu rozpočtového roka.
§ 16

   Presuny rozpočtových prostriedkov

      Ak na úhradu nevyhnutného výdavku neboli v rozpočte  kapitoly zabezpečené potrebné prostriedky, môže ich správca  kapitoly  zabezpečiť predovšetkým presunom rozpočtových  prostriedkov  v  rámci  svojho  rozpočtu. Pri  vykonávaní takýchto presunov rozpočtových prostriedkov nemožno  meniť  záväzné  ukazovatele rozpočtu  kapitoly.  

  § 17

       Povolené prekročenie limitu výdavkov

    (1) Ak by prekročenie limitu výdavkov s výnimkou podľa § 23 ods. 1 ovplyvnilo záväzné ukazovatele rozpočtu   kapitoly,  môže  správca  kapitoly povoliť takéto prekročenie len so súhlasom ministerstva financií.

    (2) Ak má dôjsť z dôvodu delimitácie  alebo prechodu úloh  k prekročeniu limitu výdavkov,  predložia orgány a  organizácie, ktorých sa tieto opatrenia dotýkajú, prostredníctvom svojho zriaďovateľa príslušnému správcovi kapitoly vzájomne odsúhlasené delimitačné protokoly, ktoré obsahujú vzájomne odsúhlasené prevody prostriedkov štátneho rozpočtu a povinností k štátnemu rozpočtu. Správca kapitoly, na ktorú prechádzajú úlohy, predloží tieto doklady ministerstvu financií. Bez predloženia týchto dokladov nemôže ministerstvo financií povoliť prekročenie rozpočtového limitu výdavkov. 

§ 18

Viazanie rozpočtových prostriedkov

      (1) Viazanie  rozpočtových  prostriedkov  je  časové a vecné obmedzenie ich použitia.

      (2) Ministerstvo financií viaže  v  rozpočte   kapitoly rozpočtové prostriedky
a)  z dôvodu delimitácie alebo prechodu úloh na iný subjekt,
b) v prípade povoleného prekročenia limitu výdavkov  na    ťarchu  ďalšieho  záväzného  ukazovateľa,
c) na  základe  rozhodnutia  vlády,  najmä  v  prípade  nesúladu  medzi príjmami a výdavkami  štátneho  
    rozpočtu,
d)  na základe potvrdenia o započítaní záväzku rozpočtovej organizácie podľa osobitného predpisu,)
e)  na základe oznámenia  podľa § 8 ods. 6.

      (3) Správca  kapitoly je povinný v rozpočte    kapitoly  viazať rozpočtové prostriedky,  ak
a) o viazaní rozpočtových prostriedkov rozhodla vláda alebo  na základe  jej   splnomocnenia  minister    financií,
b) v  rozpočte  mal  zabezpečené  prostriedky  na vykonanie  úloh, ktorých  plnenie prešlo na  iné  kapitoly,
c)  neplní rozpočtovaný príjem, o ktorom zákon o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok 
     ustanovil, že je záväzným ukazovateľom štátneho rozpočtu.

      (4) Rozpočtová  organizácia  je  povinná vo svojom rozpočte viazať rozpočtové prostriedky, ak
a)  tieto  prostriedky boli určené na úlohy, ktoré sa vôbec alebo sčasti nebudú  realizovať,
b)  neplní rozpočtované príjmy; ak vyrovnanie úbytku príjmov nemôže rozpočtová organizácia 
     zabezpečiť viazaním zodpovedajúcej časti výdavkov, dohodne rozpočtová  organizácia spôsob  náhrady   úbytku  príjmov so svojím zriaďovateľom.

      (5) Viazané rozpočtové prostriedky nemožno použiť bez ich uvoľnenia orgánom, ktorý o ich viazaní rozhodol. 

PIATA ČASŤ
Pravidlá rozpočtového hospodárenia

§ 19

(1)	Verejné prostriedky možno použiť na účely, ktoré sú v súlade s osobitnými predpismi.24) Prostriedky štátneho rozpočtu možno použiť len na účely, na ktoré boli ustanovené  zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok alebo ustanovené  podľa tohto zákona.

(2)	Verejné prostriedky rozpočtované na príslušný rozpočtový rok možno použiť do konca rozpočtového roka, s výnimkou tých verejných prostriedkov, ktorých nevyčerpané zostatky v súlade s týmto alebo osobitným zákonom24) možno  použiť v nasledujúcom rozpočtovom roku. 

(3)	Právnické osoby a fyzické osoby, ktorým sa poskytujú verejné prostriedky zodpovedajú za hospodárenie s nimi a sú povinné pri ich používaní zachovávať hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť ich použitia;) na poskytovanie  preddavkov z verejných prostriedkov sa vzťahujú ustanovenia odsekov 8 až 10.

(4)	Štatutárny orgán subjektu verejnej správy24) je povinný zabezpečiť, aby sa verejné prostriedky uvoľňovali iba v takej výške, ktorá zodpovedá rozsahu plnenia úloh zahrnutých v rozpočte subjektu verejnej správy.

(5)	Subjekt verejnej správy nie je oprávnený zaväzovať sa v bežnom rozpočtovom  roku na také úhrady, ktoré nemá zabezpečené v rozpočte na bežný rozpočtový rok a zaťažujú nasledujúce rozpočtové roky z dôvodu nedostatku zdrojov v bežnom rozpočtovom roku.

(6)	Verejné prostriedky sa môžu používať na krytie nevyhnutných potrieb a opatrení vyplývajúcich z osobitných predpisov. Subjekt verejnej správy je povinný pri používaní verejných prostriedkov zachovávať  hospodárnosť, efektívnosť a účinnosť ich použitia.26)

(7)	Subjekt verejnej správy môže tvoriť osobitné fondy, len ak tak ustanovuje tento alebo osobitný zákon.)  

(8)	 Subjekt verejnej správy môže poskytovať preddavky, ak boli vopred v zmluve o dodávke výkonov a tovarov písomne dohodnuté, a to najviac na obdobie troch mesiacov v závislosti na vecnom plnení dodávok výkonov a tovarov.
     
      (9) Subjekt verejnej správy môže okrem preddavkov podľa odseku 8 poskytnúť na základe písomnej zmluvy aj  
a)	preddavok pri obstaraní vojenského materiálu, špeciálnych strojov, prístrojov, zariadení a hudobných nástrojov v zahraničí, ak neexistuje domáci výrobca a výrobná lehota prevyšuje jeden rok,
b)	trvalú zálohu pri vydaní medzinárodnej platobnej karty, ak je jej vydanie  nevyhnutné na zabezpečenie zahraničných pracovných ciest,
c)  akreditív v prospech zahraničných osôb pri dodávkach výkonov a tovarov,
d)  preddavok na úhradu zdravotnej starostlivosti.

    (10) Preddavky poskytnuté podľa odsekov 8 a 9 písm. a) musia byť finančne vyporiadané najneskôr do konca  rozpočtového roka, v ktorom sa poskytli, s výnimkou preddavkov za dodávku tepla, vody, elektrickej energie, plynu, periodickej a neperiodickej tlače a preddavkov na pohonné hmoty poskytované prostredníctvom platobných kariet, pri ktorých sa nevyžaduje ani splnenie podmienok podľa odseku 8.

    (11)  Odseky  8 až 10 sa vzťahujú  na použitie prostriedkov na financovanie spoločných programov s Európskou úniou konečným prijímateľom. Na poskytovanie prostriedkov konečnému prijímateľovi  príslušným orgánom štátnej správy a na poskytovanie preddavkov obci  a vyššiemu územnému celku na úhradu nákladov  preneseného výkonu štátnej správy sa nepoužijú odseky  8 až 10.

   (12)  Subjekt verejnej správy s výnimkou obce a vyššieho územného celku môže prijímať úvery alebo pôžičky len v súlade s týmto zákonom.

   (13)  Subjekt verejnej správy môže  vstupovať do úverových  alebo  pôžičkových vzťahov ako ručiteľ len v súlade s týmto   zákonom s výnimkou subjektu verejnej správy, ktorým je Fond národného majetku Slovenskej republiky, ak koná podľa osobitného predpisu.

   (14) Subjekt verejnej správy môže poskytovať úvery alebo pôžičky len v súlade s týmto alebo osobitným  zákonom.)

ŠIESTA ČASŤ
Finančné vzťahy s Európskou úniou

§ 20

(1)	Prostriedky Európskej únie  sa  vedú na osobitných účtoch ministerstva financií v Štátnej pokladnici.

(2)	Z výdavkov podľa § 8 ods. 3 sa konečnému prijímateľovi poskytujú prostriedky prostredníctvom príslušného orgánu štátnej správy na základe podmienok určených v zmluve uzatvorenej s konečným prijímateľom.

(3)	Štátny orgán a rozpočtová organizácia, ktoré sústreďujú odvody  Európskej únii, vedú tieto prostriedky  na samostatnom účte v Štátnej pokladnici, z ktorého  sa prevádzajú na osobitný  účet vedený ministerstvom financií v mene Európskej komisie, zriadený v Štátnej pokladnici; na osobitný  účet sa z výdavkov štátneho rozpočtu prevádzajú aj odvody Európskej únii  [§ 8 ods.1 písm. d)].

(4)	Výnosy z prostriedkov Európskej únie  sú majetkom Európskej únie.

(5)	Prostriedkami Európskej únie a odvodmi Európskej únii nemožno zabezpečovať záväzky Slovenskej republiky.

(6)	Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorej bol uložený odvod a penále   za porušenie finančnej disciplíny pri hospodárení s prostriedkami Európskej únie poskytnutými podľa odseku 2, odvádza  tento odvod  na príslušný osobitný účet ministerstva financií  podľa odseku 1, penále je príjmom štátneho rozpočtu  v súlade s   § 7 ods. 1 písm. i).

(7)	Ak Európska únia požiada o vrátenie prostriedkov Európskej únie, vysporiadajú sa tieto prostriedky v prospech alebo na ťarchu príslušného osobitného účtu ministerstva financií podľa odseku 1.

(8)	Slovenská republika zaplatí Európskej únii úrok z omeškania v prípade oneskoreného vrátenia  prostriedkov Európskej únie a v prípade oneskoreného prevodu odvodov Európskej únii,  podľa sadzby určenej  Európskou úniou.

(9)	 Právnické osoby a fyzické osoby, ktoré prijali finančnú pomoc priamo z Európskej únie, sú povinné oznamovať ministerstvu financií v lehote do 30 dní od jej prijatia výšku prijatej finančnej pomoci a účel, na ktorý bola finančná pomoc poskytnutá.

SIEDMA ČASŤ 
Rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie

§ 21

Zriaďovanie, zmena a zrušovanie rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií

    (1) Rozpočtová organizácia je právnická osoba štátu, obce alebo vyššieho územného celku, ktorá je svojimi príjmami a výdavkami zapojená na štátny rozpočet, rozpočet obce alebo na rozpočet vyššieho územného celku. Hospodári samostatne podľa schváleného rozpočtu s prostriedkami, ktoré je určí zriaďovateľ v rámci svojho rozpočtu. Rozpočtovými organizáciami   podľa   tohto zákona sú všetky štátne orgány s výnimkou  štátnych orgánov, ktoré sú organizáciami  podľa § 22 ods. 2.                                       

    (2) Príspevková organizácia je  právnická osoba štátu, obce a vyššieho územného celku, ktorej menej ako 50 % výrobných nákladov  je pokrytých tržbami) a ktorá je  na    štátny    rozpočet,   rozpočet obce alebo na rozpočet vyššieho územného celku zapojená príspevkom. Platia pre ňu finančné vzťahy určené zriaďovateľom v rámci jeho rozpočtu.

    (3) Rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie možno zriadiť na plnenie úloh štátu, obce alebo vyššieho územného celku vyplývajúcich z osobitných predpisov.) Rozpočtové organizácie alebo príspevkové organizácie nemožno zriadiť na výkon rozhodovacích právomocí, ktoré pre zriaďovateľa vyplývajú z osobitných predpisov.  

    (4)  Rozpočtové organizácie  a  príspevkové organizácie môžu  vo vlastnom mene nadobúdať práva a zaväzovať sa odo dňa svojho zriadenia.

    (5)  Rozpočtovú organizáciu alebo príspevkovú organizáciu možno zriadiť
a)  zákonom,
b) rozhodnutím zriaďovateľa, ktorým je ústredný orgán štátnej správy, ak osobitný predpis neustanovuje inak,    obec alebo vyšší územný celok.

    (6) Funkciu zriaďovateľa  vo  vzťahu k štátnemu orgánu plní na účely tohto zákona ministerstvo financií.

    (7) Funkciu zriaďovateľa  vo  vzťahu k ústrednému orgánu štátnej správy ako rozpočtovej organizácii  plní na účely tohto zákona ministerstvo financií.

    (8) Ak  rozpočtová  organizácia  alebo  príspevková organizácia  bola  zriadená   zákonom, zriaďovateľskú funkciu k nej na účely tohto zákona vykonáva  orgán,  na  ktorého  rozpočet  je  zapojená  finančnými vzťahmi.
  
     (9) Zriaďovateľ môže zriadiť na plnenie svojich úloh v rozsahu svojej pôsobnosti rozpočtovú organizáciu alebo príspevkovú organizáciu len s predchádzajúcim písomným súhlasom ministerstva financií od prvého dňa nasledujúceho rozpočtového roka. V odôvodnených prípadoch môže minister financií povoliť iný termín. K žiadosti o písomný súhlas je zriaďovateľ povinný doložiť najmä návrh zriaďovacej listiny a návrh rozpočtu organizácie navrhovanej na zriadenie, ako aj uviesť a zdôvodniť predpokladané finančné dôsledky na štátny rozpočet, a to nielen na bežný rok, ale aj na nasledujúce tri rozpočtové roky. Predchádzajúci písomný súhlas ministerstva financií sa nevyžaduje, ak je zriaďovateľom obec alebo vyšší územný celok, alebo ak sa zriaďuje osobitným zákonom.

     (10) Zriaďovateľ podľa odseku 5 písm. b) vydá o zriadení rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie zriaďovaciu listinu. Zriaďovacia listina rozpočtovej organizácie  a príspevkovej organizácie obsahuje
a)   označenie zriaďovateľa,
c)	názov rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie, vylučujúci možnosť zámeny s názvom 
      iných právnických osôb, jej sídlo a identifikačné číslo,
c)   formu hospodárenia,
d)  dátum zriadenia rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie,
e)   vymedzenie predmetu činnosti,
f)   označenie štatutárneho orgánu,
g) vecné a finančné vymedzenie majetku, ktorý rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia 
    spravuje,
h) určenie doby, na ktorú sa rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zriaďuje.

     (11) Rozpočtová organizácia  a  príspevková organizácia s výnimkou rozpočtovej organizácie,  ktorou je ministerstvo a s výnimkou podľa odseku 5 písm. b)   nemôže byť zakladateľom ani zriaďovateľom inej právnickej osoby,)  ak osobitný predpis neustanoví inak.) 

     (12) Rozpočtové  organizácie  alebo  príspevkové organizácie zriadené rozhodnutím zriaďovateľa  podľa odseku 5 písm. b) možno zrušiť, meniť ich podriadenosť alebo spôsob financovania z rozpočtovej organizácie na príspevkovú organizáciu alebo naopak rozhodnutím zriaďovateľa od prvého dňa nasledujúceho rozpočtového roka po predchádzajúcom písomnom súhlase ministerstva financií. V  odôvodnených prípadoch môže minister financií povoliť iný termín. Predchádzajúci písomný  súhlas na zrušenie rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie sa nevyžaduje, ak rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia je zriadená osobitným zákonom, alebo ak jej zriaďovateľom je obec alebo vyšší územný celok. Pri zmene podriadenosti vydávajú rozhodnutie obaja zriaďovatelia a to tak, aby k zmene podriadenosti došlo k tomu istému dňu. Pri zmene podriadenosti a zmene spôsobu financovania je zriaďovateľ povinný zmeniť zriaďovaciu listinu rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie.

    (13)  Zriaďovateľ príspevkovej organizácie je povinný ju zrušiť k 31. decembru roka, v ktorom zistí, že  
a)  tržby príspevkovej organizácie nepokrývajú jej výrobné náklady v súlade s odsekom 2 po dobu 
     najmenej dvoch po sebe bezprostredne nasledujúcich  rokoch  alebo
b)  príspevková organizácia nespĺňa podmienky podľa odseku 3.

   (14) Ak k zániku rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie dochádza rozdelením, zlúčením alebo splynutím,  zriaďovateľ  určí  v  rozhodnutí  termín,  vecné a   finančné vymedzenie majetku vrátane  súvisiacich  práv a záväzkov, ktoré prechádzajú na právneho nástupcu, ktorým môže byť len rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia.  Ak rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia zaniká zrušením bez právneho nástupcu, práva a povinnosti prechádzajú dňom zrušenia na zriaďovateľa, ak osobitný zákon neustanoví inak.

     (15) Zriaďovateľ s výnimkou obce a vyššieho územného celku je povinný do siedmich dní oznámiť ministerstvu financií prostredníctvom príslušného správcu rozpočtovej kapitoly zriadenie, zrušenie, zmenu podriadenosti alebo spôsobu financovania rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie. 

   (16) Na príspevkové organizácie sa vzťahujú práva a povinnosti subjektov verejnej správy uvedené v tomto zákone, aj keď sa nevykazujú v rámci ústrednej správy alebo územnej samosprávy podľa § 3 ods.1.

§ 22

Hospodárenie rozpočtových organizácií

      (1) Rozpočtová organizácia  hospodári  s rozpočtovými prostriedkami  a  s  prostriedkami prijatými od iných subjektov. Rozpočtová organizácia zostavuje svoj rozpočet príjmov a výdavkov. Pritom sa riadi záväznými ukazovateľmi štátneho rozpočtu určenými zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok a zriaďovateľom. Účelovo určené peňažné dary sa použijú v súlade s ich určením.

      (2) Zriaďovateľ určí, ktoré vnútorné organizačné jednotky v  rámci rozpočtovej organizácie v jeho pôsobnosti budú hospodáriť  iba so zvereným preddavkom ako preddavkové organizácie. Zriaďovateľ zároveň určí výšku preddavku a obdobie, na ktoré sa poskytuje, prípadne na to splnomocní  rozpočtovú organizáciu, na ktorej rozpočet  je preddavková organizácia  hospodáriaca s preddavkom zapojená.  Rozpočtová organizácia, z ktorej rozpočtu sa preddavok poskytuje, zúčtuje príjmy a výdavky týchto preddavkových organizácií najneskôr do konca rozpočtového roka. Preddavkové organizácie nie sú právnickými osobami. Na financovanie preddavkových organizácií, ktoré sú zastupiteľskými úradmi Slovenskej republiky v zahraničí sa vzťahuje § 23 ods. 4.

      (3) Vzájomné  započítanie  príjmov  a  výdavkov  je v rozpočtovej  organizácii  prípustné, ak  ide o  dodatočnú úhradu predtým vynaložených výdavkov v tom istom rozpočtovom roku, ktorou iný subjekt refunduje rozpočtovej organizácii výdavky, ktoré za neho zaplatila.

      (4) Rozpočtová organizácia sústreďuje všetky príjmy svojho rozpočtu s výnimkou príjmov uvedených v odseku 3 na svojom príjmovom  rozpočtovom účte a  realizuje všetky svoje výdavky zo svojho výdavkového rozpočtového účtu. Rozpočtová  organizácia  môže  sústreďovať  svoje   príjmy  na  iných  účtoch   a   realizovať rozpočtové výdavky z  iných účtov len v prípadoch ustanovených týmto zákonom alebo osobitným zákonom, alebo ak to vyplýva z právne záväzných aktov Európskych  spoločenstiev a Európskej únie alebo z medzinárodnej zmluvy. Rozpočtová organizácia sústreďuje všetky príjmy a realizuje všetky výdavky prostredníctvom účtov vedených v Štátnej pokladnici, ak tak ustanovuje  osobitný predpis.23)

      (5) Príjem  z  prenájmu majetku štátu v správe štátnej rozpočtovej organizácie je príjmom štátneho rozpočtu.

      (6)  Rozpočtová  organizácia  môže  uzatvárať  zmluvu o nájme  veci   s   právom  kúpy prenajatej veci,) ak nájomné bude uhrádzať z prostriedkov Európskej únie a prostriedkov štátneho rozpočtu určených na financovanie spoločných programov Slovenskej republiky a Európskej únie.

§ 23

Osobitosti rozpočtového hospodárenia rozpočtových organizácií

      (1) Rozpočtová organizácia je oprávnená prekročiť rozpočtový limit výdavkov o prostriedky
a) prijaté od iných subjektov na základe darovacej zmluvy,
b) prijaté na základe zmluvy o združení,)
c) prijaté od iných subjektov,  napríklad formou dotácie alebo grantu,
d) získané z rozdielu medzi výnosmi a nákladmi z podnikateľskej činnosti po zdanení,
e) prijaté z poistného plnenia zo zmluvného poistenia  alebo zo zákonného poistenia,
f)  prijaté z úhrad stravy,)
g) prijaté od fyzickej osoby alebo právnickej osoby podľa osobitného predpisu,)
h) prijaté od  úradu práce, sociálnych vecí a rodiny podľa osobitného predpisu,)
i)  prijaté   od   účastníkov  konania  o  obnove  evidencie   niektorých  pozemkov  a právnych   
    vzťahov k nim,)
j) prijaté od rodičov,  iných osôb,  ktorí majú voči dieťaťu vyživovaciu  povinnosť,   alebo žiakov na    úhradu   niektorých nákladov v súlade s osobitnými predpismi.)  

     (2) Prostriedky podľa odseku 1 písm. a) až d) vedie rozpočtová organizácia na samostatnom mimorozpočtovom účte. Pri použití ich odvedie na osobitný príjmový účet pre doplnkové zdroje a výdavky realizuje zo svojho výdavkového účtu, s výnimkou prostriedkov poskytnutých zo zahraničia v cudzej mene určené na platby v cudzej mene v tuzemsku alebo do zahraničia, ktoré vedie rozpočtová organizácia na osobitnom účte, z ktorého realizuje platby.

     (3) Príspevky  od  zákonného  zástupcu  na  úhradu stravy a úhrady stravy od iných stravníkov v zariadeniach školského stravovania môže viesť rozpočtová organizácia na bežnom účte, z ktorého  priamo uhrádza výdavky súvisiace so stravovaním v týchto zariadeniach.

     (4) Preddavok   preddavkovej  organizácii,   ktorá   je  zastupiteľským  úradom  Slovenskej republiky v zahraničí, poskytuje Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky zo svojho rozpočtu prostredníctvom osobitného preddavkového účtu na bežný účet preddavkovej   organizácie   v   zahraničí   alebo   v   hotovosti   do   pokladne   preddavkovej  organizácie  v  zahraničí.    Preddavkovej  organizácii,     ktorá    je    obchodno-ekonomickou organizačnou   jednotkou    Ministerstva   hospodárstva    Slovenskej   republiky  v  zahraničí,  poskytuje preddavok  Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky zo svojho rozpočtu prostredníctvom osobitného preddavkového účtu na bežný účet preddavkovej organizácie v zahraničí alebo v hotovosti do pokladne preddavkovej organizácie v zahraničí.  Zostatky prostriedkov na týchto účtoch koncom roka neprepadajú. 

§ 24

Hospodárenie príspevkových organizácií

     (1) Príspevková  organizácia   hospodári   podľa   svojho   rozpočtu    nákladov,  výnosov a výsledku hospodárenia. Jej rozpočet zahŕňa aj príspevok z  rozpočtu zriaďovateľa,  prostriedky  vlastných  finančných  fondov,   prostriedky prijaté  od iných subjektov. 

     (2)  Príspevková organizácia je povinná dosahovať výnosy určené svojim rozpočtom.

  (3) Príspevková organizácia sústreďuje všetky príjmy a realizuje všetky výdavky prostredníctvom účtov vedených v Štátnej pokladnici, ak tak ustanovuje osobitný  predpis.33)

     (4) Príspevková organizácia môže uzatvárať zmluvu o nájme veci s právom kúpy prenajatej veci,34)   ak nájomné bude uhrádzať z vlastných zdrojov.

     (5) Príspevková  organizácia  môže  uzatvoriť  zmluvu   podľa  odseku 4  po  vyhodnotení ponúk  najmenej  troch nezávislých uchádzačov.

     (6) Finančný vzťah medzi zriaďovateľom a príspevkovou organizáciou je určený záväznými ukazovateľmi štátneho rozpočtu a záväznými  ukazovateľmi určenými zriaďovateľom.

     (7)  Príspevková  organizácia uhrádza náklady  na prevádzku,  opravy a údržbu hmotného majetku, ako aj na  obstaranie hmotného a nehmotného majetku z vlastných zdrojov a z príspevku od zriaďovateľa, pričom vlastné zdroje používa prednostne. Zriaďovateľ poskytuje príspevkovej organizácii  príspevok na prevádzku v takej výške, aby jej rozpočet bol vyrovnaný; to neplatí, ak je príspevková organizácia zdravotníckym zariadením, ktorému patrí úhrada za poskytnutú zdravotnú starostlivosť podľa osobitného predpisu. Príspevok na prevádzku možno použiť aj na krytie odpisov najviac do výšky určenej zriaďovateľom. Zriaďovateľ môže príspevkovej organizácii krátiť alebo zvýšiť príspevok pri nedodržaní alebo zmene podmienok, za ktorých bol určený finančný vzťah medzi zriaďovateľom a príspevkovou organizáciou. 

     (8) Ak vlastné zdroje na obstaranie  hmotného  a nehmotného  majetku  nekryjú potreby príspevkovej organizácie, zriaďovateľ určí výšku príspevku na obstaranie ním určeného konkrétneho hmotného a nehmotného majetku.

     (9) Príspevková organizácia vykoná po uplynutí rozpočtového roka zúčtovanie finančných vzťahov  s rozpočtom zriaďovateľa  alebo  so  štátnym  rozpočtom.

     (10) Ak je výsledok hospodárenia kladný, tento nemôže byť dosiahnutý nesplnením úloh, obmedzovaním alebo zhoršovaním kvality  služieb alebo zmenou podmienok, za ktorých boli záväzné úlohy a záväzné limity príspevkovej organizácii určené. Príspevková organizácia, ktorá vykazuje stratu z minulých rokov a v bežnom rozpočtovom roku dosiahla kladný výsledok hospodárenia, je povinná použiť tento výsledok hospodárenia  na úhradu straty z minulých rokov, a to až do jej vyrovnania.

    (11) Ak hospodárenie príspevkovej organizácie za bežný rozpočtový rok skončí stratou, príspevková organizácia túto stratu uhradí
a)   z rezervného fondu príspevkovej organizácie, 
b)   zo zisku z podnikateľskej činnosti príspevkovej organizácie po zdanení najneskôr v nasledujúcich   
      dvoch rozpočtových rokoch po roku, v ktorom bola strata     vykázaná,  ak nie je     možné uhradiť  
      stratu podľa písmena a),
  c)   z kladného  výsledku hospodárenia z hlavnej činnosti príspevkovej organizácie najneskôr  
        v nasledujúcich dvoch  rozpočtových rokoch po roku, v ktorom bola strata vykázaná,  ak nie  je  
        možné uhradiť stratu podľa písmena b).

    (12) Ak nie je strata uhradená ani podľa odseku 11 písm. c), zruší zriaďovateľ príspevkovú organizáciu do konca roku nasledujúceho po roku, z ktorého výsledku hospodárenia mala byť strata uhradená. 

§ 25

Finančné fondy príspevkovej organizácie

   (1)  Príspevková organizácia tvorí
a) fond reprodukcie,
b) rezervný fond.

(2)	 Rozsah obstarávania hmotného a nehmotného majetku príspevkovou organizáciou vrátane jeho 
technického zhodnotenia  je  určený  výškou  prostriedkov  vo fonde reprodukcie.

(3)	 Zdrojom fondu reprodukcie príspevkovej organizácie sú
a)   odpisy hmotného a nehmotného majetku vrátane zostatkovej ceny pri jeho vyradení,
b)   výnos z predaja alebo likvidácie hmotného a nehmotného majetku,
c)   prostriedky od iných subjektov podľa uzavretých zmlúv o združovaní prostriedkov na obstaranie
      hmotného a nehmotného majetku,
d)   prostriedky z rezervného fondu na obstaranie hmotného a nehmotného majetku,
e)   prostriedky zo štátnych fondov na obstaranie hmotného a nehmotného majetku,
f)   dary na obstaranie hmotného a nehmotného majetku,
g)   výnosy z povolených verejných zbierok,
h)   prostriedky poskytované prostredníctvom rozpočtu zriaďovateľa na obstaranie  majetku.

   (4)   Fond reprodukcie príspevkovej organizácie možno použiť na
a)  financovanie obstarávania hmotného a nehmotného majetku vrátane jeho technického zhodnotenia,
b)  poskytovanie prostriedkov podľa uzavretých zmlúv o združovaní prostriedkov na obstaranie    
     hmotného a nehmotného majetku,
c)  splátky úverov prijatých na financovanie obstarávania hmotného a nehmotného majetku,
d)  na financovanie opráv a údržby hmotného majetku ako doplnkový zdroj.

    (5) Obstarávanie hmotného a nehmotného majetku vrátane jeho technického zhodnotenia, opravy a údržba hmotného majetku sa financujú z fondu reprodukcie, aj keď sú obstarávané vo vlastnej réžii.

(9)	Rezervný fond  príspevkovej organizácie sa  tvorí  z
a)  výsledku hospodárenia,
b) darovaných prostriedkov, pričom účelovo určené peňažné dary sa použijú v súlade s ich určením,
c) zisku z podnikateľskej činnosti po zdanení.

    (7)   Rezervný fond príspevkovej organizácie možno použiť na
a) úhradu rozpočtom nezabezpečených bežných potrieb, vrátane mzdových prostriedkov, pričom   
    výdavky na mzdové prostriedky nesmú prekročiť 20 % ročného prídelu do fondu z výsledku hospodárenia a zo zisku z podnikateľskej činnosti po zdanení,
b) doplnenie zdrojov na obstaranie hmotného a nehmotného majetku,
c) úhradu sankcií za porušenie všeobecne záväzných právnych predpisov,
d) splátky úverov a úrokov z nich okrem splátok podľa odseku 4 písm. c),
e) úhradu straty z hlavnej činnosti,   
f) krytie časového nesúladu medzi príjmami a výdavkami počas rozpočtového roka, 
g) združovanie prostriedkov,
h) úhradu  straty z podnikateľskej činnosti.

   (8) Ak príspevková organizácia vykazuje stratu minulých rokov, alebo hospodárenie príspevkovej organizácie za bežný rozpočtový rok skončí stratou, používa sa rezervný fond prednostne na úhradu tejto straty podľa odseku 7 písm. e).

Práva a povinnosti rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií

§ 26

        (1) Ak osobitný predpis neustanovuje inak, rozpočtová organizácia  a  príspevková  organizácia  poskytujú  svoje výkony odplatne v súlade s osobitným predpisom.)  Štátne rozpočtové organizácie si navzájom poskytujú výkony vo svojej pôsobnosti bezplatne. Rozpočtové organizácie zriadené obcou si navzájom poskytujú výkony vo svojej pôsobnosti bezplatne, ak o tom rozhodne obecné zastupiteľstvo tejto obce. Rozpočtové organizácie zriadené vyšším územným celkom si navzájom poskytujú výkony vo svojej pôsobnosti bezplatne, ak o tom rozhodne zastupiteľstvo tohto vyššieho územného celku.

(2)	Rozpočtová organizácia a príspevková organizácia nie je oprávnená vystavovať, avalovať, nadobúdať ani prijímať zmenky,) s výnimkou rozpočtovej organizácie, ktorou je ministerstvo financií pri správe štátneho dlhu  a  pri  správe  štátnych  záruk  podľa  osobitného  zákona;22)  iné cenné papiere môže nadobúdať a vydávať alebo prevziať záruku za splatenie ich menovitej hodnoty alebo splatenie výnosu,  len ak tak ustanovuje tento zákon alebo osobitný zákon.

(3)	 Ak ide o úhrady výdavkov z prostriedkov štátneho rozpočtu  za mesiac december, ktoré sa uskutočnia v januári nasledujúceho rozpočtového roka, môže rozpočtová organizácia previesť na účet cudzích prostriedkov výdavky a to,
a)	na výplatu miezd,  platov, služobných príjmov a ostatných osobných vyrovnaní vrátane náhrad platov a miezd a cestovného vyplácaného súčasne s platom, so mzdou, výplatu odmien vyplácaných na základe dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru a výplatu pracovných odmien odsúdených, ako aj ostatné peňažné nároky zamestnancov z pracovnoprávnych vzťahov  alebo z obdobných pracovných vzťahov, ktoré sa vyplácajú spolu so mzdou,
b)	na odvod  poistného a príspevkov do poistných fondov z platov a miezd podľa písmena a),
c)	na odvod poistného a príspevkov za osoby, za ktoré poistné a príspevok platí štát, 
d)	na úhrady dávok sociálnej pomoci, peňažných príspevkov na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia a na úhrady dávok podľa osobitných predpisov.

      (4) Príspevková organizácia uhrádza výdavky podľa odseku 3 v nasledujúcom roku zo svojho bežného účtu.

      (5) Ak sa výdavky podľa odsekov 3 a 4 nevyčerpajú do konca februára, odvedú sa do troch dní po vyúčtovaní položiek podľa odseku 3 na príjmový účet štátneho rozpočtu. Pri nedostatku týchto prostriedkov sa potrebné prostriedky vyúčtujú na ťarchu rozpočtu nasledujúceho rozpočtového roka.

       (6) Rozpočtová organizácia a príspevková organizácia ako nájomca  môže použiť kapitálové  výdavky  na  technické zhodnotenie prenajatého majetku, ak doba nájmu trvá aspoň štyri roky od vynaloženia takéhoto výdavku.

       (7) Rozpočtová organizácia, ktorou je ministerstvo financií  môže  prijímať alebo  poskytovať úvery alebo pôžičky a vstupovať do úverových alebo  pôžičkových vzťahov ako ručiteľ, ak koná podľa osobitného predpisu22) v súlade so zákonom o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok. Rozpočtová organizácia, ktorou je Ministerstvo školstva Slovenskej republiky môže poskytovať pôžičky  podľa osobitného predpisu.16) 

       (8) Rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie môžu použiť prostriedky svojho rozpočtu na zaplatenie členského príspevku len so súhlasom zriaďovateľa.

       (9) Rozpočtové organizácie a príspevkové organizácie  vedú účtovníctvo, zostavujú a predkladajú účtovnú závierku podľa osobitného predpisu.) Štátne rozpočtové organizácie a štátne príspevkové organizácie sú povinné na žiadosť ministerstva financií alebo správcu  kapitoly predložiť aj ďalšie údaje z účtovníctva.

(10) Rozpočtová organizácia  nemôže tvoriť osobitné fondy,  iba  ak  tak  ustanoví  osobitný predpis.) Príspevková  organizácia  tvorí  osobitné fondy podľa  § 25 a podľa osobitného predpisu.27)   Zostatky  osobitných  fondov koncom roka neprepadajú.

§ 27

Združovanie prostriedkov

 (1) Rozpočtová organizácia alebo  príspevková organizácia  môžu  združovať  prostriedky podľa osobitného predpisu,34)   ak   týmto   združením  prostriedkov   nevznikne  iná právnická osoba. Združené  prostriedky sa vedú na samostatnom účte.

    (2) Rozpočtová organizácia a príspevková organizácia uskutočňujú platby podľa uzavretej zmluvy o združení podľa odseku  1  len  zo  zdrojov,  ktoré  sú  oprávnené použiť na činnosť, ktorá je predmetom tejto zmluvy.

    (3) Rozpočtová organizácia   a   príspevková  organizácia   vysporiadajú  majetok  získaný výkonom  spoločnej činnosti financovanej zo združených prostriedkov podľa odseku 1 podľa osobitného predpisu.34) Rozpočtová organizácia a príspevková organizácia sú povinné dohodnúť v zmluve o združení podiel na majetku získanom spoločnou činnosťou zodpovedajúci výške nimi vložených prostriedkov; to platí aj pre prípad rozpustenia združenia.

    (4) Prostriedky, ktoré príspevková organizácia získa podľa zmluvy o združení prostriedkov   na účelovú investičnú činnosť,  sú  zdrojom  jej  fondu  reprodukcie. Prostriedky určené podľa  zmluvy o združení  prostriedkov na prevádzkovú činnosť  prevedie  na  konci rozpočtového  roka  vo  výške rozdielu   medzi   prijatými   a   vynaloženými   združenými prostriedkami na ťarchu alebo v prospech rezervného fondu.

§ 28

Podnikateľská  činnosť  rozpočtovej organizácie a príspevkovej  organizácie

      (1) Rozpočtová organizácia nemôže vykonávať podnikateľskú činnosť, ak osobitný predpis neustanovuje inak.) Náklady na túto činnosť musia byť kryté výnosmi z nej. Rozdiel medzi výnosmi a nákladmi  po zdanení zostáva v plnom  rozsahu ako doplnkový zdroj ďalšieho rozvoja a skvalitňovania činnosti  rozpočtovej organizácie. Výnosy a náklady na podnikateľskú činnosť sa  nerozpočtujú a sledujú sa na samostatnom mimorozpočtovom účte. Tým  nie  sú  dotknuté ustanovenia  osobitných predpisov  o  financovaní  vedľajšieho hospodárstva.)

      (2)  Príspevková organizácia môže vykonávať  so   súhlasom zriaďovateľa  podnikateľskú činnosť  nad  rámec  hlavnej činnosti, pre ktorú bola zriadená,  iba ak plní úlohy určené zriaďovateľom. Náklady na  podnikateľskú činnosť  musia byť kryté výnosmi z nej. Výnosy a náklady na túto činnosť sa nerozpočtujú a sledujú sa na samostatnom účte. 

  (3) Ak je hospodárskym výsledkom podnikateľskej činnosti k 30. septembru rozpočtového roka strata, je vedúci organizácie povinný zabezpečiť, aby bola do konca rozpočtového roka vyrovnaná, alebo urobiť také opatrenia na ukončenie podnikateľskej činnosti, aby sa v ďalšom rozpočtovom roku už nevykonávala.

OSMA ČASŤ 
Záverečný účet verejnej správy a štátny záverečný účet

§ 29

    (1)  Záverečný  účet verejnej správy je súhrnný dokument, ktorý obsahuje  štátny záverečný účet za príslušný rozpočtový rok a výsledky  hospodárenia  súhrnu rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy za príslušný rozpočtový rok. 

    (2)   Záverečný účet verejnej správy obsahuje najmä
a)  údaje o príjmoch a výdavkoch  štátneho rozpočtu a o súhrne rozpočtov ostatných subjektov verejnej správy za príslušný rozpočtový rok,
b)  bilanciu financovania schodku štátneho rozpočtu a štátneho dlhu,
c)  prehľad o stave a vývoji dlhu verejnej správy,
d)  údaje o aktívach a pasívach verejnej správy vrátane bilancie štátnych aktív a štátnych pasív,
e)  prehľad o poskytnutých návratných  finančných  výpomociach  a  o stave a vývoji štátnych záruk,
f)   prehľad o použití rozpočtových rezerv,
g)  prehľad o poskytnutých úľavách podľa osobitného predpisu,)
h)  prehľad o stave daňových pohľadávok a colných pohľadávok,
i)  súhrnnú správu o  výsledkoch finančnej kontroly a vnútorného auditu.

    (3)  Ministerstvo  financií vypracúva návrh záverečného účtu verejnej správy vrátane návrhu štátneho záverečného účtu za príslušný rozpočtový rok,  riadi práce na vypracovaní záverečného účtu verejnej správy a  usmerňuje zostavenie záverečných účtov kapitol a štátnych fondov.

    (4) Správca kapitoly zostavuje o výsledkoch rozpočtového hospodárenia kapitoly návrh   záverečného účtu  kapitoly vrátane záverečného účtu  štátneho  fondu,   ktorý  spravuje  v  súčinnosti  s rozpočtovými organizáciami a príspevkovými organizáciami v jeho pôsobnosti. Súčasťou záverečného účtu kapitoly je aj hodnotenie plnenia zámerov a cieľov programov vlády rozpočtovaných v rámci kapitoly. Správca kapitoly predkladá ministerstvu financií v rozsahu  a termíne určenom ministerstvom financií návrh záverečného účtu  kapitoly. Návrh záverečného účtu kapitoly predkladá na informáciu vláde  a príslušnému výboru národnej rady.

    (5) Správcovia  kapitol a ostatné subjekty verejnej správy  predkladajú ministerstvu financií v ním  určenom termíne ročné účtovné závierky; ak má byť účtovná závierka overená audítorom, sú subjekty verejnej správy povinné predložiť účtovnú závierku overenú audítorom. Účtovné závierky sú podkladom pre vypracovanie záverečného  účtu  verejnej správy.

    (6) Ministerstvo financií  predkladá návrh záverečného účtu verejnej správy vrátane štátneho záverečného účtu za príslušný rozpočtový rok vláde.

    (7) Vláda  predkladá   národnej  rade   návrh štátneho záverečného účtu za predchádzajúci rozpočtový rok  najneskôr do šiestich mesiacov po uplynutí rozpočtového roka a na informáciu  záverečný účet verejnej správy.

    (8) Národná rada pri prerokovaní štátneho záverečného účtu rozhoduje  o použití prebytku štátneho rozpočtu alebo o spôsobe úhrady schodku štátneho rozpočtu.
    
    (9) Ministerstvo financií zverejňuje výsledky hospodárenia verejnej správy v jednotnej metodike platnej pre Európsku úniu za  príslušný štvrťrok bežného rozpočtového roka  spôsobom podľa osobitného predpisu.9)

DEVIATA ČASŤ 
Zodpovednosť za hospodárenie, porušenie finančnej disciplíny

§ 30

Zodpovednosť za hospodárenie

      (1) Vláda  zodpovedá  národnej  rade  za  hospodárenie  s  prostriedkami štátneho rozpočtu. Vláda predkladá národnej rade správu o plnení štátneho rozpočtu v rámci správy o plnení rozpočtu verejnej správy za prvý polrok a to  najneskôr  do 90 dní po uplynutí prvého polroka. Súčasťou správy o plnení štátneho rozpočtu je aj informácia o vykonaných opatreniach vlády na preklenutie nesúladu medzi príjmami štátneho rozpočtu a výdavkami štátneho rozpočtu a o povolenom prekročení výdavkov štátneho rozpočtu dosiahnutím vyšších príjmov štátneho rozpočtu.

     (2) Za  hospodárenie  s verejnými   prostriedkami   zodpovedá štatutárny orgán subjektu verejnej správy.24) Správy o plnení  rozpočtu jednotlivých kapitol sa prerokúvajú  v príslušných orgánoch národnej rady. 

§ 31

Porušenie finančnej disciplíny 

  (1)  Porušením finančnej disciplíny je
a)  poskytnutie alebo použitie verejných prostriedkov  v rozpore s určeným účelom, 
b)  poskytnutie alebo použitie verejných prostriedkov  nad rámec oprávnenia, ktorým dôjde k vyššiemu
     čerpaniu   verejných prostriedkov,
c)  neodvedenie prostriedkov subjektu  verejnej správy v ustanovenej alebo určenej lehote a rozsahu,
d)  neodvedenie výnosu z verejných prostriedkov do rozpočtu  subjektu verejnej správy v ustanovenej 
     alebo určenej lehote a rozsahu,
e)  prekročenie  lehoty ustanovenej alebo určenej na  použitie verejných prostriedkov,
f)   prekročenie rozsahu splnomocnenia na prevzatie záväzkov podľa § 19 ods. 5,
g)  umožnenie bezdôvodného obohatenia získaním  finančného prospechu z verejných prostriedkov,
h)  konanie v rozpore s § 15 až 18,
i)   použitie verejných prostriedkov na financovanie, založenie alebo  zriadenie právnickej osoby   
     v rozpore s týmto zákonom alebo osobitnými predpismi,
j)  nehospodárne, neefektívne a neúčinné vynakladanie verejných prostriedkov,26)
k)  nedodržanie ustanoveného alebo určeného spôsobu nakladania s verejnými prostriedkami,  
l)   úhrada preddavku z verejných prostriedkov v rozpore s týmto zákonom alebo v rozpore 
     s podmienkami určenými pri poskytnutí verejných prostriedkov,
m)	porušenie pravidiel a podmienok pri poskytovaní prostriedkov z rozpočtu       verejnej správy subjektom verejnej správy,
n)  porušenie pravidiel a podmienok, za ktorých boli verejné prostriedky poskytnuté.

  (2)  Za porušenie finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. a) sa nepovažuje nesprávne zatriedenie príjmov a výdavkov podľa rozpočtovej klasifikácie.

    (3)  Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá porušila finančnú disciplínu podľa odseku 1 písm. a)  je povinná vrátiť finančné prostriedky do rozpočtu, z ktorého boli poskytnuté alebo použité, a to vo výške porušenia finančnej disciplíny; zároveň je povinná zaplatiť penále vo výške 0,1 %  zo sumy, v ktorej došlo k porušeniu finančnej disciplíny za každý aj začatý deň porušenia finančnej disciplíny do doby vrátenia finančných prostriedkov, najviac  do výšky tejto sumy. 

    (4)  Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá porušila finančnú disciplínu podľa  odseku 1 písm. b), c) a d) je povinná odviesť finančné prostriedky vo výške porušenia finančnej disciplíny a zaplatiť  penále vo výške 0,1 %  zo sumy, v ktorej došlo k porušeniu finančnej disciplíny za každý aj začatý deň omeškania odvodu; ak právnická osoba alebo fyzická osoba sama zistí porušenie finančnej disciplíny a odvedie finančné prostriedky vo výške porušenia finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. b), c) a d), správne konanie sa nezačne. Ak sa porušenie finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. b), c) a d) zistí pri výkone kontroly a finančné prostriedky vo výške porušenia finančnej disciplíny vráti právnická osoba alebo fyzická osoba do   dňa  skončenia kontroly26) penále sa znižuje na polovicu.

    (5) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá porušila finančnú disciplínu podľa odseku 1 písm. e), je povinná zaplatiť  penále vo výške 0,1 %  zo sumy použitej po určenej lehote  za každý aj začatý deň porušenia finančnej disciplíny, najviac  do výšky tejto sumy. 

    (6) Právnická osoba alebo fyzická osoba, ktorá porušila finančnú disciplínu podľa odseku 1 písm.  f) až i) je povinná zaplatiť pokutu. Pokuta za porušenie finančnej disciplíny podľa odseku 1 písm. f) a g)  sa ukladá od 1000 Sk do 300 000 Sk v závislosti od závažnosti porušenia finančnej disciplíny a dĺžky trvania protiprávneho stavu. Za porušenie finančnej disciplíny  podľa odseku 1 písm. h) a i) sa pokuta ukladá  od 500 Sk do  100 000 Sk v závislosti od závažnosti porušenia finančnej disciplíny a dĺžky trvania protiprávneho stavu. 

    (7) Subjekt verejnej správy,  ktorý porušil finančnú disciplínu podľa odseku 1 písm. a) až n), je povinný uplatniť voči  zamestnancovi zodpovednému za porušenie finančnej disciplíny postup  podľa osobitných predpisov.)

    (8)  Odvod,  penále a pokuta za porušenie finančnej disciplíny právnickou osobou alebo fyzickou osobou, ktorej boli poskytnuté prostriedky z rozpočtu subjektu verejnej správy, je príjmom rozpočtu toho subjektu verejnej správy, ktorý ich poskytol.  Penále a pokuta za porušenie finančnej disciplíny subjektom verejnej správy sú príjmom štátneho rozpočtu. 

   (9)  Odvod, penále a pokutu za porušenie finančnej disciplíny pri nakladaní s verejnými prostriedkami ukladá a vymáha ten kontrolný orgán alebo orgán dozoru štátu,) ktorý je oprávnený vykonávať kontrolu alebo dozor verejných prostriedkov v rozsahu svojej pôsobnosti ustanovenej osobitným predpisom.) Odvod, penále a pokutu  za porušenie finančnej disciplíny štátnou rozpočtovou organizáciou a štátnou príspevkovou organizáciou alebo za porušenie finančnej disciplíny inou právnickou osobou alebo fyzickou osobou pri nakladaní s prostriedkami štátneho rozpočtu a s prostriedkami Európskej únie ukladá príslušná správa finančnej kontroly,) ktorá ich aj vymáha. V prípade potreby odvod, penále a pokutu  môže uložiť a vymáhať ministerstvo financií.

    (10) Ak porušenie finančnej disciplíny zistí orgán oprávnený na výkon kontroly podľa osobitného predpisu) je povinný oznámiť porušenie finančnej disciplíny kontrolnému orgánu alebo orgánu dozoru štátu48) podľa odseku 9.

(11)  Odvod, penále a pokutu  za to isté porušenie finančnej disciplíny možno uložiť len raz.

(12)	  Ukladanie a vymáhanie odvodu, penále a pokuty sa riadi všeobecnými predpismi o správnom konaní.) 

(13)	  Odvod spolu s penále, ktoré pri kontrolovanom subjekte  nepresiahne sumu 5000 Sk,  sa neukladá.

(14)	  Odvod, penále a pokutu  za porušenie finančnej disciplíny možno uložiť do piatich rokov odo dňa preukázaného zistenia porušenia finančnej disciplíny.   

(15)	  Na postup pri úhrade odvodu, penále a pokuty  za porušenie finančnej disciplíny pri hospodárení s prostriedkami Európskej únie sa vzťahuje  § 20. 

(16)	  Ak je porušenie finančnej disciplíny  podľa ods. 1 písm. a) až i) aj porušením povinností ustanovených  osobitným predpisom, uložia sa sankcie za porušenie finančnej disciplíny podľa tohto zákona, ak sa za takéto porušenie neukladajú sankcie podľa osobitného predpisu.

§ 32

    Ministerstvo financií môže subjektu, ktorému vyplývajú povinnosti z  tohto zákona, uložiť za ich nesplnenie pokutu až do výšky 1 000 000 Sk podľa všeobecných predpisov o správnom konaní,52) v lehotách podľa § 31. Pokuta je príjmom štátneho rozpočtu.

DESIATA ČASŤ 
Všeobecné, prechodné a záverečné ustanovenia

§ 33

Zisťovanie  rozpočtových  dôsledkov právnych
predpisov a iných opatrení

     (1)  Pri návrhoch zákonov a ďalších všeobecne záväzných právnych predpisov, opatrení ústredných orgánov štátnej správy a iných materiálov predkladaných na rokovanie vlády a národnej rady, musia byť uvedené a zdôvodnené ich predpokladané finančné dôsledky na rozpočet verejnej správy a to nielen na bežný rok, ale aj na tri nasledujúce rozpočtové roky. Spolu s tým musia byť uvedené aj návrhy na úhradu zvýšených výdavkov alebo na úhradu úbytku príjmov.

     (2)  Navrhovatelia sú povinní rozpočtové dôsledky návrhov právnych predpisov podľa odseku 1 vopred prerokovať s ministerstvom financií.

     (3) Návrhy právnych predpisov a iných opatrení   podľa odseku  1 predložené  na rokovanie vlády v  priebehu rozpočtového roka, ktoré majú dôsledky na rozpočet verejnej správy  a  ktorých  krytie  nemožno v priebehu rozpočtového roka  zabezpečiť zvýšenými príjmami   alebo  úsporou  iných  výdavkov,  môžu nadobudnúť  účinnosť najskôr 1. januára nasledujúceho rozpočtového roka.

§ 34

   Subjekt verejnej správy je oprávnený uhrádzať zo svojho rozpočtu v nevyhnutnom rozsahu aj výdavky na reprezentačné a propagačné účely.

§ 35

       Zodpovednosť za porušenie finančnej disciplíny rozpočtovou organizáciou alebo príspevkovou organizáciou, ktorá bola premenená na iný subjekt podľa osobitných predpisov) alebo ku ktorej prešla zriaďovateľská funkcia na obec alebo vyšší územný celok podľa osobitného predpisu,) prechádza na nový subjekt dňom, ku ktorému sa premenila alebo ku ktorému prešla zriaďovateľská funkcia; uloženie odvodu, penále a pokuty novému subjektu za porušenie finančnej  disciplíny predchádzajúcim subjektom  sa posudzuje podľa právnej formy hospodárenia nového subjektu.

§ 36

   Podrobnosti o hospodárení s verejnými prostriedkami a o hospodárení rozpočtových organizácií a príspevkových organizácií ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá ministerstvo financií.

§ 37

(1)	Návrh rozpočtu verejnej správy na roky 2005 až 2007 sa zostaví s prihliadnutím na platné ustanovenia tohto zákona o zostavení rozpočtu verejnej správy.

(2)	Ak sa upravuje rozpočtová klasifikácia na nasledujúci rozpočtový rok, návrh rozpočtu verejnej správy na nasledujúci rozpočtový rok sa zostavuje v súlade s rozpočtovou klasifikáciou platnou na nasledujúci rozpočtový rok.

(3)	Na konania začaté pred účinnosťou tohto zákona sa vzťahujú doterajšie predpisy. Doterajšie predpisy sa vzťahujú aj na konania o porušení rozpočtovej disciplíny začaté po nadobudnutí účinnosti tohto zákona, ak výkon finančnej kontroly začal pred nadobudnutím účinnosti tohto zákona. Ak výkon finančnej kontroly začal po nadobudnutí účinnosti tohto zákona, posúdi sa aj porušenie rozpočtovej disciplíny podľa tohto zákona, pričom sa použijú sankcie podľa tohto zákona.  

(4)	Ustanovenie § 35 sa použije aj pri porušení rozpočtovej disciplíny podľa doterajších predpisov.

(5)	Ministerstvo financií, obec a vyšší územný celok  aj po účinnosti tohto zákona viažu rozpočtové prostriedky rozpočtovej organizácií za porušenie rozpočtovej disciplíny, ak viazanie za porušenie rozpočtovej disciplíny nebolo ukončené do účinnosti tohto zákona.

(6)	 Právne pomery príspevkových organizácií zriadených podľa doterajších predpisov, ktoré sa nevykazujú v rámci ústrednej správy alebo územnej samosprávy podľa § 3 ods. 1, je ich zriaďovateľ povinný  zosúladiť  s týmto zákonom do  31. decembra 2006.

(7)	Na účely tohto zákona sa prostriedky Európskych spoločenstiev poskytnuté Slovenskej republike na realizáciu spoločných programov Slovenskej republiky a Európskych spoločenstiev podľa medzinárodných zmlúv uzatvorených do 1. mája 2004 považujú za verejné prostriedky. Na hospodárenie, postup používania a poskytovanie prostriedkov Európskych spoločenstiev poskytnutých Slovenskej republike na realizáciu spoločných programov Slovenskej republiky a Európskych spoločenstiev podľa medzinárodných zmlúv uzatvorených do 1. mája 2004 a na postup pri úhrade sankcie  za porušenie finančnej disciplíny pri hospodárení s týmito prostriedkami sa vzťahujú doterajšie  predpisy. 

(8)	Na zostavenie štátneho záverečného účtu za rok 2004 sa vzťahuje doterajší predpis.

§ 38

   Zrušuje sa

      zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z . z. o rozpočtových pravidlách v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 386/1996 Z. z., zákona č. 358/1997 Z. z., zákona č. 377/1998 Z. z., zákona č. 348/1999 Z. z., zákona č. 441/2000 Z. z., zákona č. 169/2001 Z. z., zákona č. 445/2001 Z. z., zákona č. 502/2001 Z. z., zákona č. 506/2001 Z. z., zákona č. 553/2001 Z. z., zákona č. 559/2001 Z. z., zákona č. 291/2002 Z. z., zákona č. 427/2002 Z. z., (úplné znenie č. 130/2003 Z. z.), zákona č. 163/2003 Z. z., zákona č. 267/2003 Z. z., zákona č. 442/2003 Z. z., zákona č. 609/2003 Z. z. a zákona č.  ...../2004 Z. z.

   
Čl. II
                                                         
      Zákon č. 291/2002 Z. z. o Štátnej pokladnici a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 386/2002 Z. z. a zákona č. 428/2003 Z. z.  sa mení a dopĺňa takto:

1.  V § 2 odseky 1 a 2 znejú:
„(1) Systémom Štátnej pokladnice sa rozumie sústava činností, ktorými sa zabezpečuje centralizácia príjmov a realizácia výdavkov štátneho rozpočtu a rozpočtov subjektov verejnej správy,1) ak sú klientmi Štátnej pokladnice, správa pohľadávok a záväzkov štátneho rozpočtu a denná likvidita štátneho rozpočtu a sústava vzťahov medzi Štátnou pokladnicou, ministerstvom, Národnou bankou Slovenska, agentúrou a klientom.

   (2) Klientom Štátnej pokladnice (ďalej len „klient“) je
a)	štátna rozpočtová organizácia,2)
b)	štátna príspevková organizácia,2)
c)	štátny fond,3)
d)	Sociálna poisťovňa,
e)	zdravotné poisťovne,4)
f)	Slovenský pozemkový fond,
g)	Fond národného majetku,
h)	verejná vysoká škola,
i)	vyšší územný celok,
j)	rozpočtová organizácia vyššieho územného celku,5)
k)	príspevková organizácia vyššieho územného celku,5)
l)	právnická osoba, v ktorej je zriadená implementačná agentúra pre programy financované z prostriedkov Európskych spoločenstiev, ktorá nie je klientom podľa písmen a) až k).“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 1 znie:
„1) § 3 ods. 1 a 2 zákona č. .../2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.

2.    Poznámka pod čiarou k odkazu 9 znie:
    „9) Napríklad § 21 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách  a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 

3.	V § 6 ods. 1 písm. h)  v časti vety za bodkočiarkou sa za slová „účet v slovenskej mene“ vkladajú  slová „a účet  v cudzej mene“.

4.	V § 6 ods. 1 písmeno j) znie:
„j) úročí na zmluvnom základe priebežný kreditný zostatok na účte Sociálnej poisťovne, účtoch zdravotných poisťovní, vybraných účtoch verejných vysokých škôl, účte Fondu národného majetku Slovenskej republiky a na účte Slovenského pozemkového fondu; môže na zmluvnom základe úročiť priebežné kreditné zostatky na vybraných účtoch aj ostatným klientom,“.

5.	V § 6 ods. 1 písm. k) časť vety za bodkočiarkou znie: „Štátna pokladnica môže dočasne voľnými finančnými prostriedkami kryť dočasný nesúlad medzi príjmami štátneho rozpočtu a výdavkami štátneho rozpočtu v rozpočtovom roku a zabezpečovať likviditu na jedinom účte,“.

6.	V § 6 ods. 1 písm. n) sa na konci pripájajú tieto slová: „banky a pobočky zahraničnej banky (ďalej len „banka“)“.

7.	V § 8 ods. 1 sa vypúšťajú slová „rozpočtovej kapitoly Štátny dlh“ a za slovami „pokladničná správa“ sa vypúšťa čiarka a slová „rozpočtovej kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom“.

8.	V § 8 ods. 2  prvej vete sa slová „Štátny dlh, rozpočtovej kapitoly Všeobecná pokladničná správa, rozpočtovej  kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom“ nahrádzajú slovami „Všeobecná pokladničná správa“.

9.	V § 8 ods. 6 prvej vete sa za slovo „klient“ vkladá čiarka a slová „s výnimkou klienta, ktorým je ministerstvo pre realizáciu rozpočtu rozpočtovej kapitoly Všeobecná pokladničná správa a klienta, ktorý realizuje platby súvisiace so štátnym dlhom“ a v druhej vete sa vypúšťajú slová „klienta, ktorým je ministerstvo pre realizáciu rozpočtu  rozpočtovej kapitoly Štátny dlh, a“.

10.	V § 11 odsek 5 znie:
 „(5) Štátna pokladnica sústreďuje výnosy získané z úročenia prostriedkov podľa odseku 3 na účtoch v bankách a výnosy z finančných operácií na finančnom trhu spojených so správou účtov Štátnej pokladnice a účtov klientov  na osobitnom účte.“.

11.	§ 11 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:
    „(6) Štátna pokladnica je oprávnená vyplatiť z osobitného účtu podľa odseku 5 úroky podľa § 6   ods. 1 písm. j), k) a l) maximálne do výšky výnosov získaných z úročenia podľa odseku 3 a z finančných operácií na finančnom trhu.“.

12. V § 12 ods. 1 sa vypúšťa písmeno g).
      Doterajšie písmená h) a i) sa označujú ako písmená g) a h). 

13. V § 12 ods. 3 sa nad slovo „jednotka“ umiestňuje odkaz 9.

14. V § 12 ods. 8 písm. c) sa  slová „odpisovať podľa odseku 1 písm. g)“ nahrádzajú slovami „tento 
      majetok odpisovať.“.

15. V § 13 ods. 1 sa  číslica „4“ nahrádza číslicou „5“.

16.  § 21a sa vypúšťa.

17. Slová „verejný rozpočet“ vo všetkých tvaroch sa v celom texte zákona nahrádzajú  slovami   
     „rozpočet klienta“ v príslušnom tvare.

Čl. III

   Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení zákona č. 196/2000 Z. z., zákona č. 276/2001 Z. z., zákona č. 436/2002 Z. z., zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 520/2003 Z. z.    sa dopĺňa takto:
   
  § 12 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
   „(5) Ak predávajúci, ktorým je rozpočtová organizácia alebo príspevková organizácia poskytuje tovar odplatne,10a) nemôže dohodnúť cenu, ktorá nedosahuje náklady rozpočtovej organizácie alebo príspevkovej organizácie na výrobu tohto tovaru, ak osobitný predpis neustanovuje inak.“.
   
   Poznámka pod čiarou k odkazu 10a znie:
„10a) § 26 ods. 1 zákona č. ..../2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“.    
   
Čl. IV

             Zákon č. 92/1991 Zb. o podmienkach prevodu majetku štátu na iné osoby v znení zákona č. 92/1992 Zb., zákona č. 264/1992 Zb., ústavného zákona č. 541/1992 Zb., zákona č. 544/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 17/1993 Z. z., zákona Národnej rady  Slovenskej republiky č. 172/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky 278/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 60/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 172/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 244/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 369/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 374/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 190/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 304/1995 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 4/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 56/1996 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 322/1996 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 352/1996 Z. z., zákona č. 210/1997 Z. z., zákona č. 211/1997 Z. z., nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 221/1998 Z. z., zákona č. 253/1999 Z. z., zákona č. 122/2000 Z. z., zákona č. 441/2000 Z. z., zákona č. 13/2002 Z. z., zákona č. 291/2002 Z. z., zákona č. 292/2002 Z. z., zákona č. 465/2002 Z. z. a zákona č. 564/2003 Z. z. sa  dopĺňa takto:

1.	V § 27 ods. 2 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie:
„Fond je povinný  predložiť vláde na schválenie návrh svojho rozpočtu vrátane návrhu na použitie majetku fondu podľa § 28 ods. 3 písm. b) do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín.“. 

2.	§ 29 sa dopĺňa odsekom 10,  ktorý znie:
„(10) Fond nemôže prijímať úvery alebo pôžičky, ani vstupovať do úverových alebo pôžičkových vzťahov ako ručiteľ s výnimkou podľa § 15 ods. 4.“. 

Čl. V

       Zákon Slovenskej národnej rady č. 330/1991 Zb. o pozemkových úpravách, usporiadaní pozemkového vlastníctva, pozemkových úradoch, pozemkovom fonde a o pozemkových spoločenstvách v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 293/1992 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 187/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 180/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 181/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z., zákona č. 80/1998 Z. z., zákona č. 256/2001 Z. z., zákona č. 420/2002 Z. z.  a zákona č. 518/2003 Z. z. sa dopĺňa takto:

1.	V § 34a ods. 1 sa za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie:
„Pozemkový fond je povinný  predložiť vláde návrh svojho rozpočtu do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín.“. 

2.	V § 34a  sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie:
„(2) Pozemkový fond nemôže prijímať úvery alebo pôžičky, ani vstupovať do úverových alebo pôžičkových vzťahov ako ručiteľ.“. 

Doterajšie odseky 2 až  7 sa označujú ako odseky 3 až 8.

Čl. VI

       Zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení  zákona č. 551/2003 Z. z., zákona č. 600/2003 Z. z. , zákona č. 5/2004 Z. z. a zákona č. 43/2004 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

       1. V § 122 ods. 2 písm. d) sa za slová „tento návrh“ vkladajú slová „na schválenie vláde Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín  a po schválení vládou“.

       2. V § 122 ods. 5 sa slová „vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“)“ nahrádzajú slovom „vláda“.

3.	 §  157 sa dopĺňa odsekom 5, ktorý znie:
„(5) Sociálna poisťovňa nemôže prijímať úvery alebo pôžičky, ani vstupovať do úverových alebo pôžičkových vzťahov ako ručiteľ.“. 
 
4.	V § 168 sa odsek 3 dopĺňa písmenom d), ktoré znie:
„d) odvod, penále a pokuta  za porušenie finančnej disciplíny podľa osobitného predpisu.91a)“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 91a znie:
„91a) § 31 zákona č. .../2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení 
          niektorých zákonov.“.

5.	V § 248 sa za odsek 4 vkladá nový odsek 5, ktorý znie:
„(5) Ustanovenie odseku 1 sa neuplatní v prípade porušenia finančnej disciplíny podľa osobitného predpisu.91a)“.
   Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6.

Čl. VII

       Zákon č 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene  a  doplnení niektorých  zákonov  v  znení zákona  č.  209/2002  Z. z., zákona č. 401/2002 Z. z.,  zákona  č.  442/2003 Z. z. ,  zákona  č.   465/2003 Z. z.  a zákona č. 528/2003 Z. z.  sa mení a dopĺňa takto:

      1. V § 16 sa vypúšťa odsek 6.

      2. V § 41 ods. 2 sa vypúšťa písmeno c).
          Doterajšie písmeno d) sa označuje ako písmeno c).

Čl. VIII

        Zákon č. 133/2002 Z. z. o Slovenskej akadémii vied sa mení takto:

        1. V § 5 odsek 1 znie:
        „(1) Akadémia je rozpočtová organizácia, ktorá je zapojená na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva školstva Slovenskej republiky.“.

        2. V § 13 ods. 1 sa vypúšťajú slová „spojené s povinnosťami akadémie ako správcu rozpočtovej kapitoly a“.

        3. V § 15 ods. 1 sa vypúšťa tretia veta.    

Čl. IX

       Zákon  č. 564/2001 Z. z. o verejnom ochrancovi práv v znení zákona č. 411/2002 Z. z. a zákona č. 551/2003 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

       1. V § 27 ods. 5 sa na konci bodka nahrádza čiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ktorá je zapojená na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly štátneho rozpočtu Kancelária prezidenta Slovenskej republiky.“.

       2. V § 27 sa vypúšťa odsek 6.
	Doterajší odsek 7 sa označuje ako odsek 6.
 
Čl. X

        Zákon č. 185/2002 Z. z. o Súdnej rade Slovenskej republiky a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 267/2003 Z. z., zákona č. 426/2003 Z. z., zákona č. 458/2003 Z. z. a zákona č. 548/2003 Z. z.  sa mení  takto:

        V § 9 odsek 3 znie:
      „(3) Kancelária súdnej rady je rozpočtová organizácia, ktorá je zapojená na štátny rozpočet prostredníctvom kapitoly štátneho rozpočtu Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky.“.

Čl. XI

        Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 254/1994 Z. z. o Štátnom fonde likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi v znení zákona č. 78/2000 Z. z., zákona č. 560/2001 Z. z. a zákona č. 291/2002 Z. z. sa mení a dopĺňa takto:

       1. V § 3 ods. 1 sa vypúšťa písmeno c).
           Doterajšie písmená d) až f) sa označujú ako písmená c) až e).

       2.  V § 5 ods. 10 sa na konci pripája táto veta: „Fond je povinný predložiť vláde prostredníctvom správcu fondu návrh svojho rozpočtu do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín.“.

Čl. XII

       Zákon č. 607/2003 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania sa mení a dopĺňa takto:

       1. V § 3 ods. 1 sa vypúšťa písmeno i).
           Doterajšie písmená j) až  l) sa označujú ako písmená i) až k).

       2. V § 4 ods. 3 sa na konci pripája táto veta: „Fond je povinný  predložiť vláde prostredníctvom správcu fondu návrh svojho rozpočtu  do 15. augusta bežného roka, ak vláda neurčí neskorší termín.“.

Čl. XIII

       Zákon č. 597/2003 Z. z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení sa mení takto:

     1. V § 3 ods. 1 druhej vete sa vypúšťajú slová „a kapitole Súhrnný finančný vzťah“.

     2. V § 3 ods. 6 sa vypúšťa druhá veta.

     3. V § 3  sa vypúšťa odsek 7.

Čl. XIV

       Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 350/1996 Z. z. o rokovacom poriadku Národnej rady Slovenskej republiky v znení nálezu Ústavného súdu Slovenskej republiky č. 77/1998 Z. z., zákona č. 86/2000 Z. z., zákona č. 138/2002 Z. z., zákona č. 100/2003 Z. z. a zákona č. 551/2003 Z.z. sa mení dopĺňa takto: 
   
   1.    § 68 sa dopĺňa odsekom 6, ktorý znie:
	„(6) Návrh zákona predložený v priebehu kalendárneho roka, ktorého prijatím dôjde k vzniku alebo zvýšeniu schodku štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok alebo rozpočtov subjektov, ktorých rozpočet schvaľuje národná rada, môže nadobudnúť účinnosť najskôr 1. januára nasledujúceho roka, pričom súčasťou odôvodnenia návrhu zákona alebo pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu k predloženému návrhu zákona musí byť aj informácia o dôsledkoch takéhoto návrhu na schodok rozpočtu verejnej správy na príslušný rozpočtový rok a nasledujúce dva rozpočtové roky. Ustanovenie osobitného predpisu54a) sa na posúdenie dôsledkov pozmeňujúcich  a doplňujúcich návrhov vzťahuje primerane.“.

Poznámka pod čiarou k odkazu 54a znie:
 „54a) § 14 ods. 5 zákona č. ..../2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene 
 a doplnení niektorých zákonov.“.

   2.    V § 87 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie:
       „(3) Ak pozmeňujúci alebo doplňujúci návrh k návrhu zákona o štátnom rozpočte na príslušný rozpočtový rok zvyšuje  schodok rozpočtu verejnej správy schválený vládou, súčasťou  odôvodnenia pozmeňujúceho alebo doplňujúceho návrhu musí byť aj informácia o dôsledkoch takéhoto návrhu na schodok rozpočtu verejnej správy na príslušný rozpočtový rok a nasledujúce dva rozpočtové roky. Ustanovenie osobitného predpisu54a) sa na posúdenie dôsledkov pozmeňujúcich  a doplňujúcich návrhov vzťahuje primerane.“.

   Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4.

Čl. XV

    Zákon Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov v znení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 165/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 253/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 254/1993 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 172/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 187/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 249/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 367/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky, zákona Národnej rady Slovenskej republiky č 374/1994 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky, zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 58/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 146/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 304/1995 Z. z., zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 386/1996 Z. z., zákona č. 12/1998 Z. z., zákona č. 219/1999 Z. z., zákona č. 367/1999 Z. z., zákona č. 240/2000 Z. z., zákona č. 493/2001 Z. z., zákona č. 215/2002 Z. z., zákona č. 233/2002 Z. z., zákona č. 291/2002 Z. z., zákona č. 526/2002 Z. z., zákona č. 114/2003 Z. z., zákona č. 609/2003 Z. z. a zákona č. 191/2004 Z. z. sa mení takto:

   V § 65b ods. 1 posledná veta znie: „Táto osoba daňovú pohľadávku ďalej môže postúpiť len inej právnickej osobe so 100 % majetkovou účasťou štátu alebo právnickej osobe zriadenej zákonom; na postupcu sa postup podľa odseku 3 vzťahuje primerane.“.

Čl. XVI
Účinnosť

    Tento zákon nadobúda účinnosť dňom vyhlásenia s výnimkou čl. I. §1 až 3, § 4 ods. 1 až 3 a ods. 5 až 8, § 5 až 36, § 37  ods. 3 až 8, § 38 a  čl. II až  XIV, ktoré  nadobúdajú účinnosť 1. januára 2005.