Author: .
Company: Úrad vlády SR

D ô v o d o v á   s p r á v a

 Všeobecná časť

     Rozhodcovské konanie  je alternatívny spôsob  rozhodovania  obchodnoprávnych sporov. Právnu úpravu v tejto oblasti v súčasnosti  ustanovuje   zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 218/1996 Z. z. o rozhodcovskom konaní. Rozhodcovia  sú neštátne orgány  s kompetenciou rozhodnúť majetkové spory vzniknuté z podnikateľskej činnosti. Rozhodcovské konanie spočíva predovšetkým na princípe dobrovoľnosti  jeho výberu zmluvnými stranami a spravuje sa všeobecnými procesnými zásadami platnými pre civilné súdne konanie. Popri uvedených procesných zásadách sa rozhodcovské konanie spravuje aj osobitnými ustanoveniami zákona, ktoré vyjadrujú špecifikosť tohto konania, ako nevyhnutný predpoklad jeho efektívnosti. Rozhodcovské konanie je pritom ovládané zásadou arbitrážnej neformálnosti konania, zásadou rovnosti účastníkov sporu, dispozitívnosti, neverejnosti, rýchlosti a hospodárnosti konania ( § 19 ods. 3). Zavedenie tohto procesného inštitútu do nášho právneho poriadku však doteraz vo  väčšej miere  neprinieslo pozitívne ovplyvnenie  riešenia  obchodnoprávnych  sporov,  ktoré predstavujú  najzávažnejší problém nášho súčasného súdnictva. 

    Cieľom návrhu zákona je predovšetkým zabezpečiť odstránenie nedostatkov, ktoré bránia uplatňovaniu zákona v praxi a tým zlepšiť situáciu v riešení niektorých obchodných sporov medzi podnikateľmi a odbremeniť  tým činnosť  súdov aspoň vo veciach nie zložitého právneho charakteru. 

    Príčina malej efektivity uplatňovania zákona o rozhodcovskom konaní v aplikačnej praxi spočíva  jednak v tom, že je málo zriadených  stálych rozhodcovských  súdov. Jedinú a dlhodobú tradíciu v tejto činnosti má  Rozhodcovský súd  Slovenskej  obchodnej a priemyselnej komory, ktorý bol zriadený pre rozhodovanie sporov o majetkových  nárokov v medzinárodnom obchodnom styku. ( § 16 zákona SNR č. 9/1992 Zb. o obchodných a priemyselných komorách  v znení neskorších predpisov).  Ďalšie   rozhodcovské  súdy    môžu  byť zriadené podľa zákona o komoditných burzách na riešenie sporov z burzových obchodov s tovarom ( komoditou), ktorý nie je  cenným papierom ( § 28 zákona č. 229/1992 Zb. o komoditných burzách v znení neskorších predpisov).  Od roku 1996, kedy bol schválený zákon o rozhodcovským konaním, bol iba jeden prípad, ktorý ustanovil možnosť zriadenia stáleho rozhodcovského súdu  právnickej osobe na základe zákona, a to stáleho rozhodcovského súdu pri Slovenskej živnostenskej komore  ( § 14 zákona č. 126/1998 Z. z. o   Slovenskej živnostenskej  komore a o doplnení niektorých zákonov).   

     Návrh zákona  reaguje vo svojich ustanoveniach na uvedené skutočnosti a  úpravou obsiahnutou v zákone umožňuje zriadenie ďalších  stálych rozhodcovských   súdov a to   u Komory komerčných právnikov a u  Slovenskej  poľnohospodárskej a potravinárskej komory. Viac zriadených stálych rozhodcovských súdov umožní potencionálnym účastníkom sporu  svojim výberom zvoliť si spomedzi ne tých rozhodcov stáleho rozhodcovského súdu, u ktorých kvalita rozhodovacej činnosti prevláda a používajú ich plnú dôveru.    
          
    Návrh  zákona upravuje možnosť  nápravy rozhodcovského nálezu prostredníctvom osobitného opravného prostriedku,  a to žiadosťou o  preskúmanie rozhodnutia, ale len vtedy, ak  to dohoda účastníkov sporu pripúšťa. Návrh zákona obsahuje aj ďalšie legislatívno-technické úpravy, ktoré precizujú niektoré ustanovenia zákona.
     
   Relatívna  prekážka spočívajúci v nedostatočnej  miere uplatňovania zákona v praxi je aj v možnosti, že  rozhodcovský nález doručený  účastníkovi, ktorý má účinky právoplatného súdneho rozhodnutia, môže byť  žalobou na súde  v lehote 15 dní z dôvodov  taxatívne uvedených  v § 25 ods.1 zrušený. Je preto potrebné dôsledne opätovne  posúdiť  dôvody   obmedzenia pôsobnosti súdov na  preskúmanie   zákonnosti rozhodcovských nálezov. Žaloba na zrušenie rozhodcovského rozhodnutia je vo svojej podstate mimoriadnym opravným prostriedkom a  podmienky pre podanie žaloby by sa mali do značnej miery kryť  s podmienkami pre dovolanie. 

    Návrh zákona, ktorým sa novelizuje zákon o rozhodcovskom  konaní  a ďalšie zákony,  je v súlade s Ústavou  Slovenskej republike, ústavnými zákonmi,  ako aj s platnými  všeobecne záväznými právnymi predpismi. Návrh zákona je v súlade s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a ktoré sa uvedenej oblasti týkajú  (vyhláška ministra zahraničných vecí č. 176/1964 Zb. o Európskom dohovore o obchodnej arbitráži), ako aj s článkami   Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. V   práve Európskej únie  nie je táto  oblasť  osobitne upravená.  Doložku zlučiteľnosti  o súlade návrhu zákona s právom Európskej únie je v  prílohe dôvodovej správy.

   Návrh zákona bol prerokovaný s Ministerstvom financií Slovenskej republiky a nemá   dopad  na štátny rozpočet a ani rozpočet obcí a jeho uplatňovanie v praxi si nevyžiada  nárok  na pracovné sily a ani  organizačné zabezpečenie zo strany štátu. Stanovisko  Ministerstva financií Slovenskej republiky je v prílohe dôvodovej správy.  

Osobitná časť

K Čl. I 

Bod 1
     Rozhodcovským orgánom je rozhodca príp. rozhodcovia, nie však stály rozhodcovský súd, ktorý je len pomocnou inštitúciou  zabezpečujúcej riadny výkon rozhodovacej činnosti rozhodcov. Dohoda o výbere rozhodcu patrí do právomoci  účastníkom sporu. Náležitosťou rozhodcovskej zmluvy je dohoda účastníkov sporu  o rozhodcovi a to buď uvedením jeho mena v zmluve alebo dohodnutý spôsob jeho dodatočného výberu (§6). V zmluve sa môžu však  účastníci  sporu  dohodnúť, že súhlasia s tým, aby rozhodcov  určil stály rozhodcovský súd zo svojho zoznamu rozhodcov podľa pravidiel tohto súdu. Z toho dôvodu sa vypúšťajú slová „ nimi poverení“. Rovnakou okolnosťou pre ktorú sa navrhuje úprava tohto ustanovenia je aj v možnosti, že ak sa strany dodatočne o osobe rozhodcu nedohodnú, tak v takomto prípade majú možnosť obrátiť sa na súd, aby  určil rozhodcu ( § 6 ods.3). Nie vždy pôjde o rozhodcu „ nimi povereného“, a preto  sa vypúšťajú slová „ nimi poverení“ ako nadbytočné.              

Bod 2

     V piatej časti zákona sú obsiahnuté  ustanovenia, ktoré upravujú  niektoré odchýlky  konania v majetkových sporoch vzniknutých v medzinárodnom obchodnom styku. Predovšetkým  sa môžu zmluvné strany v tomto prípade v rozhodcovskej zmluve dohodnúť,  že  v konaní sa   použijú ustanovenia cudzozemského procesného alebo hmotného práva. Ak  rozhodcovská zmluva takúto dohodu neobsahuje platí zo zákona, že   v spore medzi nimi platia ustanovenia tohto zákona a rozhodcovia rozhodujú na základe slovenského právneho poriadku. V prípade, že pôjde o spor  vzniknutý v  medzinárodnom obchodnom styku  nie je potrebné, aby náležitosťou rozhodcovskej zmluvy  bol záväzok zmluvných strán podrobiť sa  rozhodcovskému konaniu. Táto povinnosť v takomto prípade je nadbytočná  a to z toho dôvodu, že Slovenská republika, ako nástupnícky štát Česko-slovenskej  federatívnej republiky, je viazaná podpísanou medzinárodnou zmluvou o Európskom dohovore  o obchodnej arbitráži.( vyhláška ministra zahraničných vecí  č.176/1964 Zb.). Vykonateľnosť rozhodcovského nálezu v medzinárodnom obchodnom styku vyplýva priamo z tohto dohovoru. Môže vzniknúť v týchto sporoch otázka, či pri vynechaní tejto náležitosti je rozhodcovská zmluva platne uzavretá. Pre nadbytočnosť sa navrhuje  uvedená úprava. 

Bod 3

       Platí zo zákona, že rozhodcovia rozhodujú na základe hmotného slovenského práva a postupujú podľa procesného práva ustanoveného v tomto zákone, okrem výnimky ustanovenej v tretej časti zákona. Je potrebné uviesť v zákone  túto povinnosť.

Bod 4

     Úprava zaujatosti  rozhodcu v spore ukladá každému rozhodcovi povinnosť oznámiť účastníkovi rozhodcovskej zmluvy jeho zaujatosť. Zaujatosť  rozhodcu v spore je dôvodom na zrušenie nálezu  žalobou ( § 25 ods.1 písm. f) ). 

Bod 5 

     Podľa doterajšieho znenia, ak niektorá zmluvná strana marila rozhodcovské konanie tým, že neplnila rozhodcovskú zmluvu  o určení rozhodcu, mohla druhá strana vec predložiť súdu tak, ako keby nebolo rozhodcovskej zmluvy. Zákon však  nevyhlásil  uzavretú rozhodcovskú zmluvu za  neplatnú. Ustanovil len fikciu, že sa má za to, ako keby v takomto prípade nebola  uzavretá  s právom účastníka obrátiť sa  na súd.. Navrhuje sa, aby si druhý účastník sporu mohol vybrať, či  požiada  súd, aby  určil rozhodcu a  výrokom súdu o vyhlásení rozhodcu sa nahradí chýbajúca vôľa druhého účastníka    rozhodcovského konania alebo či celý spor predloží na rozhodnutie súdu. Slová „ všeobecný súd“ sa nahradzujú slovami „ súd“ z dôvodu, že  sústava súdnictva nerozlišuje medzi  všeobecnými súdmi a osobitnými súdmi. 

Bod 6

    V prvej vete sa explicitne ustanovuje, že  konanie na rozhodcovskom orgáne je vždy jednoinštačné. Ostatné znenie ustanovenia je bezo zmeny.

Bod 7

     Explicitne sa uvádza  neprípustnosť odvolania proti rozhodcovskému nálezu na súde a použitia tohto opravného prostriedku v súlade s tým, že rozhodcovské konanie je založené na dohode sporových strán. Inak by sa  maril účel  tohto konania.   

Bod 8

      Keďže v praxi  rozhodcovských súdov môže dôjsť aj k pochybenia a k omylom a rozhodcovské  rozhodnutie má povahu konečného rozhodnutia, je potrebné umožniť účastníkom  sporu domáhať sa nápravy v rámci osobitne žiadosti o preskúmanie nálezu.   Preskúmavacia činnosť je pritom súčasťou rozhodovacej činnosti. Zákon neurčuje dôvody, pre ktoré možno požiadať o preskúmanie, môže ísť aj porušenie hmotného práva ako aj procesného práva. Táto možnosť je ponecháva voľnej dispozícii účastníkov sporu. Predpokladom použitia  tohto procesného inštitútu je  dohoda účastníkov v rozhodcovskej zmluve. Proti argumentu, že preskúmaním rozhodcovského nálezu môže dôjsť k prieťahom v konaní a účel rýchlosti tohto konania sa stratí, je argument, že použitie tohto procesného inštitútu závisí  vždy od dohody účastníkov.

Bod 9

     Žaloba na zrušenie rozhodcovského rozhodnutia je vo svojej podstate mimoriadnym opravným prostriedkom. Týmto  opravným prostriedkom je možné namietať predovšetkým procesné vady konania. V  písmenách  a), e),  f), g)  a h)  došlo k spresneniu dikcie doterajšieho znenia ustanovenia. Doterajšie písmeno ch) sa vypustilo.  Zužuje sa tým okruh taxatívne určených dôvodov,  pre ktoré je možné podať žalobu.   Ide o to, že rozhodcovské konanie je osobitným druhom  rozhodovania sporov založeného  na dohode sporných strán a  jeho účelom je  rýchlosť a hospodárnosť konania. Preto je možné zrušenie nálezu len z dôvodov procesných vád konania, aby sa  rozhodovanie nepredlžovalo.      

Bod 10

      Vzhľadom na to, že podľa § 25 ods.1 sa podaním žaloby odkladá vykonateľnosť  nálezu zo zákona (ex lege) je potrebné poslednú vetu § 26 vypustiť ako zmätočnú.

Bod 11

        V súvislosti s úpravou obsiahnutou v § 24a javí sa potrebné vykonať nasledovnú úpravu. Nález nadobúda  právoplatnosť spolu s vykonateľnosťou v prípade, ak nebola uložená lehota na plnenie (paričná lehota).

Bod 12
     Ide o prechodné ustanovenie, ktoré  rieši situáciu,  podľa ktorého zákona sa bude postupovať v prípadoch, ak  konania o zrušenie nálezu na súde začali ešte pred účinnosťou novely zákona.  
               
K Čl. II

    Javí sa oprávnené možnosť zriadiť stály rozhodcovský súd u Komory komerčných právnikov, nakoľko ide o spory obchodnoprávneho charakteru a je predpoklad, že rozhodcovia  zapísaní  v zozname budú mať  znalosť úpravy obchodného práva  obsiahnutej v  Obchodnom zákonníku, v  Občianskom zákonníku, v prepravných poriadkoch , obchodných zvyklostí a zaužívaných zmluvných podmienok a budú môcť tak rozhodovať spory aj zložitejšieho právneho charakteru.  Voľba  rozhodcu záleží na dôvere účastníka k osobe rozhodcu, že ich spor rozhodne spravodlivo a v súlade so zákonom a najmä v presvedčení, že rozhodca zachová mlčanlivosť o skutočnostiach, ktoré sa dozvedel v súvislosti s rozhodcovským konaním.  Zriadením stáleho rozhodcovského súdu pri Komore komerčných právnikov sa umožní  rozhodovať rýchlo  sporové konania obchodnoprávneho charakteru.      

K  Čl. III 

        Vzhľadom na to, že Slovenská  poľnohospodárska a potravinárska  komora združuje podnikateľov pôsobiacich v poľnohospodárstve, v potravinárstve a v biologických, technických a obchodných službách pre poľnohospodárstvo a potravinárstvo  a má   obdobné postavenie ako  Slovenská   obchodná a priemyselná komora,  umožňuje sa v návrhu zákona zriadenie stáleho rozhodcovského súdu aj pri nej. Podnikatelia pôsobiaci v poľnohospodárstve majú tak možnosť obrátiť sa o rozhodnutie na rozhodcov zapísaných  v stálom rozhodcovskom súde pôsobiacom pri komore.  Tým je predurčená  aj vecná príslušnosť  tohto rozhodcovského súdu.

K Čl. IV

           Ustanovuje sa účinnosť zákona v súlade so zákonom o Zbierke zákonov Slovenskej republiky  a rovnako  tak, ako má ustanovené aj zákon Slovenskej národnej rady č. 218/1996 Z. z.  o rozhodcovskom konaní a tiež preto, aby sa poskytla  verejnosti dostatočná legisvakancia  na oboznámenie sa so zákonom pred jeho nadobudnutím účinnosti.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI NÁVRHU ZÁKONA S PRÁVOM EURÓPSKEJ ÚNIE

Navrhovateľ zákona: Robert Fico

Názov návrhu zákona: Návrh poslanca Národnej rady Slovenskej republiky Roberta Fica na vydanie zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 218/1996 Z. z. o rozhodcovskom konaní a o doplnení niektorých ďalších zákonov

V práve Európskej únie nie je problematika návrhu zákona riešená.

Návrh zákona svojou problematikou: Nepatrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v článku 70 Európskej dohody o pridružení a svojou problematikou nepatrí ani medzi priority odporúčané v Bielej knihe.

Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona: bezpredmetné

Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou Európskej únie: bezpredmetné