Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2000 
a prognóza vývoja na 1. polrok 2001

Medziročný rast hrubého domáceho produktu () sa v priebehu roka postupne zrýchľoval v stálych cenách z 1,5 % v 1. štvrťroku na 2,5 % v 3. štvrťroku a 2,9 % v 4. štvrťroku. Jeho vývoj v 4. štvrťroku po takmer dvoch rokoch ovplyvnil okrem vonkajšieho dopytu aj rast domáceho dopytu (o 4,8 %).

Hrubý domáci produkt sa v roku 2000 podľa predbežných údajov v porovnaní s rokom 1999 zvýšil v stálych cenách o 2,2 % (v bežných cenách o 8,8 %) na 887,2 mld Sk. Vplyvom vývoja v  2. polroku sa zastavilo spomaľovanie medziročného rastu objemu hrubého domáceho produktu. Tempo rastu bolo o 0,3 percentuálneho bodu rýchlejšie ako v roku 1999. 

Z hľadiska tvorby medziročný vývoj hrubého domáceho produktu ovplyvnil hlavne jeho rast v priemyselnej výrobe (o 5,5 %), trhových službách (o 5,1 %) a netrhových službách (o 1,5 %). V rámci trhových služieb vzrástol hrubý domáci produkt v odvetviach obchod, hotely a reštaurácie (o 11,7 %) a ostatné služby (o 4,9 %). Nižší ako pred rokom bol v doprave (o 1,7 %), pošte a telekomunikáciách (o 6,3 %). Na prírastku v priemyselnej výrobe sa podieľali predovšetkým odvetvia výroba kovov a kovových výrobkov (o 10,1 %), výroba strojov, elektrických zariadení a dopravných prostriedkov (o 5 %) a výroba výrobkov chémie, z ropy a gumy (o 2,2 %). Miernejší ako v roku 1999 bol pokles hrubého domáceho produktu vytvoreného v stavebníctve (o 15 %). Tempo rastu hrubého domáceho produktu ovplyvňoval aj podstatne vyšší výber dane z pridanej hodnoty, spotrebnej dane a daní zo zahraničného obchodu.

Na strane dopytu bol prírastok hrubého domáceho produktu evokovaný rastom zahraničného dopytu  (o 15,9 %), v ktorom sa prejavil najmä rastúci podiel aktívneho zušľachťovacieho procesu. Domáci dopyt, aj pri spomalení jeho poklesu, nedosiahol úroveň roku 1999 (o 1,3 %). Zatiaľ čo v roku 1999 sa na jeho poklese podieľal väčšou mierou investičný dopyt, v roku 2000 jeho nižšiu úroveň ovplyvnil nižší spotrebiteľský dopyt. V porovnaní s rokom 1999 sa znížila konečná spotreba domácností o 3,4 % a konečná spotreba štátnej správy o 0,9 %. Celkový investičný dopyt (tvorba hrubého kapitálu) vzrástol o 1,8 %, pri poklese tvorby hrubého fixného kapitálu o 0,7 %. Podľa odhadu spotreba neziskových inštitúcií slúžiacich prevažne domácnostiam sa zvýšila o 2,9 % (tvorila 0,5 % z HDP). 

Bežné príjmy domácností dosiahli 710,3 mld Sk. V porovnaní s rokom 1999 boli nominálne vyššie o 6,3 % (reálne klesli o 5,1 %). Podiel konečnej spotreby domácností na HDP medziročne klesol o 2,9  percentuálneho bodu na 48,3 %. V jej štruktúre najväčší podiel tvorili nákupy potravinárskeho tovaru (31,5 %), výdavky na bývanie (17 %), na odievanie, nábytok a bytové vybavenie (12,5 %) a na dopravu (8,8 %). Najrýchlejšie rástli výdavky na vzdelanie (o 19,1 %), na spoje (o 10,8 %) a na zdravie (o 4,5 %). Medziročne klesli výdavky na dopravu (o 8,7 %), na bývanie (o 5,8 %), na odievanie a obuv (o 4,3 %), na hotely, kaviarne a reštaurácie (o 2,7 %), na nábytok, bytové vybavenie domácností (o 0,8 %) a na rekreácie (o 0,4 %). 

Podiel tvorby hrubého fixného kapitálu na hrubom domácom produkte medziročne poklesol o 0,8 percentuálneho bodu na 28,6 %. Podľa odhadu sa z celkovej tvorby hrubého fixného kapitálu realizovalo vo forme budov a stavieb 37,2 %, strojov a zariadení 41,9 % a dopravných prostriedkov 13,1 %. 

Administratívne opatrenia v oblasti regulovaných cien a zvýšenie niektorých spotrebných daní začiatkom roka sa premietli v zrýchlení medzimesačného rastu inflácie v januári na 2,5 % a vo februári na 3,3 %. V ďalších mesiacoch boli medzimesačné prírastky nižšie. Priemerné medzimesačné tempo rastu dosiahlo 0,7 % (oproti roku 1999 pokles o 0,4 percentuálneho bodu).

Úroveň medziročnej inflácie bola ovplyvnená okrem administratívnych opatrení v oblasti regulovaných cien a spotrebných daní realizovaných na začiatku roku 2000, aj výraznými dereguláciami spotrebiteľských cien z roku 1999. Jej výška kulminovala v marci na 16,6 % a od júla bola pod hranicou 10 %. V decembri dosiahla medziročná inflácia 8,4 % čo bolo o 5,8 percentuálneho  bodu menej ako v decembri 1999. Viac ako polovica rastu (4,5 percentuálneho bodu) súvisela s administratívnymi úpravami cien. Nepriame dane tvorili 0,3 percentuálneho bodu a jadrová inflácia 3,6 percentuálneho bodu. 

Stav korunových úverov ku koncu decembra 2000 oproti decembru 1999 bol vyšší o 0,3 %. Peňažná zásoba, meraná agregátom M2, sa medziročne zvýšila vo fixnom kurze o 14,9 % (v bežnom kurze o 15,4 %), pri raste stavu peňazí M1 o 21,8 % a kvázipeňazí o 12 %. ()   Vývoj peňazí M1 aj kvázipeňazí relatívne i absolútne najviac ovplyvňovali vklady obyvateľstva a podnikov.  

Rozpočtové hospodárenie Slovenskej republiky skočilo schodkom 27,6 mld Sk, ktorý bol oproti rozpočtovanému vyšší o 9,6 mld Sk. Schodok zahŕňal aj výdavky na reštrukturalizáciu úverového portfólia komerčných bánk v objeme 8,5 mld Sk a realizovanú štátnu záruku za úvery štátneho podniku Vodohospodárska výstavba vo výške 4,4 mld Sk, ktoré neboli plánované v ročnom rozpočte. Bežné hospodárenie štátu skončilo deficitom v objeme 14,8 mld Sk (plnenie rozpočtu na 82,1 %). Celkový schodok štátneho rozpočtu tvoril 3,1 % z HDP (podiel deficitu bežného hospodárenia z HDP bol 1,7 %). 

Príjmy štátneho rozpočtu boli oproti rozpočtovanej hodnote vyššie o 16,1 %. Na vyššom plnení sa podieľali hlavne vyššie výnosy z dovoznej prirážky (o 2 mld Sk), z dane z príjmu právnických osôb (o 0,6 mld Sk), z dane pridanej hodnoty (o 7,7 mld Sk) a z iných nedaňových príjmov (o 6,8 mld Sk). Výdavky štátneho rozpočtu sa prečerpali o 19,5 %. Bez výdavkov na reštrukturalizáciu bánk a štátnych záruk sa rozpočtované výdavky prekročili o 13,1 %. () 

V roku 2000 pokračovalo zmierňovanie vonkajšej nerovnováhy Slovenskej republiky. Pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov a služieb podľa predbežných výsledkov dosiahlo v bežných cenách 22,1 mld Sk a v porovnaní s rokom 1999 bolo nižšie o 21,5 mld Sk. V jeho objeme sa premietlo aktívne saldo vývozu a dovozu služieb (20,3 mld Sk) a pasívne saldo zahraničného obchodu tovarov (42,4 mld Sk). (2)

Exportná výkonnosť ekonomiky (meraná podielom vývozu výrobkov a služieb na HDP) medziročne vzrástla v bežných cenách na 73,5 % (o 12 percentuálnych bodov). Dovozná náročnosť (meraná podielom dovozu výrobkov a služieb na HDP) sa zvýšila na 76 % (o 9,1 percentuálneho bodu).

V nefinančnom a finančnom sektore spolu sa dosiahol podľa predbežných výsledkov zisk (pred zdanením) 88 mld Sk. V porovnaní s rokom 1999 bol vyšší v bežných cenách o 15,5 %. Vo vývoji výsledku hospodárskej činnosti sa premietol výrazný rast zisku v 1. až 3. štvrťroku a strata v 4. štvrťroku. Nepriaznivý hospodársky výsledok v 4. štvrťroku súvisel predovšetkým s činnosťou finančného sektora, v ktorom pri medziročnom raste nákladov o 52,3 % a výnosov o 21,8 % bola strata v objeme 9 mld Sk (v 4. štvrťroku 1999 bol zisk 24,2 mld Sk). Strata nefinančného  sektora 1,3 mld Sk sa oproti 4. štvrťroku 1999 znížila o 81,4 %. 

Z celkového ročného objemu zisku vytvoril nefinančný sektor 79,2 mld Sk pri medziročnom raste o 59,9 %. Zisk finančného sektora sa medziročne znížil o 67 % na 8,8 mld Sk. 

Vývoj na trhu práce bol ovplyvnený popri výkonnosti jednotlivých odvetví a ich finančnej situácii aj realizáciou projektu verejnoprospešných prác (ktorá sa začala v auguste). Jeho dopad sa prejavil v zmiernení poklesu zamestnanosti, miernejšom raste nezamestnanosti a v spomalení tempa rastu priemernej mesačnej mzdy zamestnanca hospodárstva (zárobok na týchto prácach nedosahoval ani polovicu priemernej mesačnej mzdy). 

Tendencia klesajúceho dopytu po pracovnej sile, ktorá pokračovala v prvých troch štvrťrokoch roku 2000 (pri postupnom spomaľovaní jej tempa), sa v 4. štvrťroku prerušila. Počet pracujúcich (podľa Výberového zisťovania pracovných síl) bol mierne nad úrovňou 4. štvrťroka 1999 (o 0,2 %). Prispel k tomu hlavne výrazný rast zamestnanosti v odvetví ostatné verejné, sociálne a osobné služby a jej pomalší pokles v priemysle a stavebníctve. 

Zamestnanosť hospodárstva SR sa v priemere za rok 2000 oproti roku 1999 znížila o 1,4 % na 2 101,7 tis. osôb. Pokles bol o 1,6 percentuálneho bodu miernejší ako v roku 1999. Menej pracovných síl zamestnávalo pôdohospodárstvo a priemysel (pri miernejšom poklese ako v roku 1999). Úbytok zamestnanosti pretrvával v stavebníctve a k odvetviam s klesajúcim počtom zamestnancov pribudli  školstvo a zdravotníctvo. Rast zamestnanosti pokračoval v odvetviach ostatné verejné, sociálne a osobné služby, nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby, výskum, vývoj a obnovil sa v odvetviach doprava, skladovanie, pošta a telekomunikácie, peňažníctvo a poisťovníctvo. 

V odvetvovej štruktúre zamestnanosti sa mierne zvýšil podiel služieb, ktoré zamestnávali viac ako polovicu (56 %) z celkového počtu pracujúcich osôb. Podiel priemyslu dosiahol 29,3 %, stavebníctva 8 % a pôdohospodárstva 6,7 %. 

Miernejší pokles zamestnanosti sa premietol v pomalšom medziročnom raste počtu nezamestnaných a miery nezamestnanosti. V priemere za rok 2000 bolo (podľa Výberového zisťovania pracovných síl) nezamestnaných 485,2 tis. osôb pri miere nezamestnanosti 18,6 %. V porovnaní s rokom 1999 sa počet nezamestnaných zvýšil o 16,4 % a miera nezamestnanosti bola vyššia o 2,4 percentuálneho bodu. Počet nezamestnaných rástol o 15 percentuálnych bodov pomalšie ako v roku 1999 a miera nezamestnanosti o 1,3 percentuálneho bodu. ()  

Medziročný rast priemernej nominálnej mesačnej mzdy sa naďalej zmierňoval. Jej úroveň dosiahla 11 430 Sk a v porovnaní s rokom 1999 bola vyššia o 6,5 %. Tempo rastu bolo o 0,7 percentuálneho bodu pomalšie ako v roku 1999. Najvyššia priemerná mesačná mzda bola v odvetviach peňažníctvo a poisťovníctvo (22 150 Sk), výroba a rozvod elektriny, plynu a vody (15 967 Sk), nehnuteľnosti, prenajímanie, obchodné služby, výskum a vývoj (14 095 Sk). Najnižšiu priemernú mesačnú mzdu mali zamestnanci v ostatných verejných, sociálnych a osobných službách (8 283 Sk), hoteloch a reštauráciách 8 800 Sk), školstve (8 990 Sk), pôdohospodárstve (9 020 Sk). Po zohľadnení vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda druhý rok klesala. V priemere za rok 2000 sa medziročne znížila o 4,9 %, pri zmiernení poklesu zo 6,1 % v 1. štvrťroku na 1,8 % v 4. štvrťroku. Po vylúčené vplyvu verejnoprospešných prác by bola reálna mzda v 4. štvrťroku medziročne vzrástla o 0,4 %. ()

Tempo rastu nominálnej mesačnej mzdy bolo o 2,9 percentuálneho bodu pomalšie ako rast hrubého domáceho produktu na zamestnanca (produktivita práce) v bežných cenách. Vývoj reálnej mzdy zaostával za rastom HDP v stálych cenách o 7,7 percentuálneho bodu.
  
Podľa prognózy Štatistického úradu SR sa v 1. polroku 2001 očakáva rast hrubého domáceho produktu o 2,7 % (v stálych cenách). Miera inflácie v júni 2001 oproti júnu 2000 sa predpokladá vo výške 7,5 %. Podľa Výberového zisťovania pracovných síl sa prognózuje medziročný pokles zamestnanosti o 0,6 % a rast počtu nezamestnaných v priemere o 3,6 % na 510 tis. osôb. Miera nezamestnanosti by mala v priemere dosiahnuť 19,6 %, o 0,7 percentuálneho bodu viac ako v 1. polroku 2000. Vo vývoji priemernej mesačnej nominálnej mzdy sa očakáva rast o 7,9 % na 11 720 Sk. Po zohľadnení očakávaného vývoja spotrebiteľských cien reálna mzda by sa mala medziročne zvýšiť o 0,7 %.

Podrobnejšie informácie zverejní Štatistický úrad v publikácii Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2000 a prognóza vývoja na 1. polrok 2001.