Správa o úverových možnostiach slovenského bankového sektora pre podnikateľský sektor

Vláda Slovenskej republiky uložila 11.3.2009 ministrovi financií SR vypracovať správu o úverových možnostiach slovenského bankového sektora pre podnikateľský sektor a odporučila guvernérovi NBS na tejto príprave spolupracovať.

Predkladaná analýza vychádza z predbežných zistení analýzy slovenského finančného sektora k 31.12.2008 a dostupných údajov za prvé dva mesiace roka 2009. V štvrtom štvrťroku 2008 a začiatkom roka 2009 došlo poklesu stavu úverov podnikom, najmä prevádzkových. Z hľadiska novoposkytnutých úverov počas januára a februára 2009 stagnovali prevádzkové úvery a súčasne došlo k poklesu pri investičných úveroch. Príčinou tohto poklesu bol jednak znížený dopyt podnikov po týchto úveroch, ako aj sprísnenie úverových štandardov zo strany bánk. Správanie bánk je obozretné, keď v čase očakávanej zhoršenej ekonomickej a finančnej situácie slovenských podnikov sprísňujú štandardy na úvery, aby zabezpečili návratnosť. V roku 2008 sa znížilo úrokové rozpätie pri úveroch podnikom v porovnaní s rokom 2007 a koncom roka 2008 a začiatkom roka 2009 klesali aj úrokové sadzby na novoposkytnuté úvery.

Pri analyzovaní možností bánk poskytovať úvery podnikom treba brať do úvahy aj regulačné požiadavky na bankový sektor na Slovensku, predovšetkým požiadavky na likviditu bánk a požiadavku na vlastné zdroje. Požiadavky na likviditu nútia banky držať časť prostriedkov v likvidných aktívach a aj prípadný dodatočný nárast vkladov nemôžu premietnuť celý do rastu úverov. Požiadavka na vlastné zdroje rovnako môže obmedzovať rast úverov podnikom, pokiaľ materské spoločnosti nezvýšia vlastné zdroje slovenských bánk. Treba počítať aj s tým, že v dôsledku strát na existujúcich úveroch budú banky nútené odpísať časť kapitálu, čo môže situáciu zhoršiť.

Vývoj ponuky a dopytu po podnikových úveroch

Po poklese v januári 2009 zaznamenal objem nových prevádzkových úverov podnikom vo februári 2009 medzimesačný nárast na úrovni až 70 % a stúpol aj medziročne, takmer o 80 %. Oproti januáru 2009 stúpol výrazne aj objem novoposkytnutých investičných úverov o vyše 70 %, aj keď medziročne poklesli o 50 %. Úvery na nehnuteľnosti vzrástli medzimesačne len mierne, medziročný prepad dosiahol však vyše 83 %. Objem ostatných novosposkytnutých úverov vzrástol asi o 6 % v porovnaní s februárom roku 2008, medzimesačne stúpol asi o tretinu. Celkovo možno konštatovať, že novoposkytnuté prevádzkové úvery sú aj začiatkom roka 2009 v porovnateľnej výške ako v roku 2008, investičných úverov a úverov na nehnuteľnosti sa začiatkom roka poskytovalo menej ako počas roka 2008.

Graf: Vývoj novoposkytnutých úverov podnikom v jednotlivých mesiacoch

-	Zdroj: NBS.
-	Údaje sú v mil. EUR.

Ku koncu roka 2008 došlo k poklesu celkového objemu podnikových úverov, od začiatku roka 2009 však pokračuje ich rast. K poklesu došlo najmä v prípade prevádzkových úverov. To, čo sa v porovnaní s predošlými rokmi zmenilo na trhu podnikových úverov, je najmä tempo rastu úverov. Rozdielny vývoj bol zaznamenaný najmä v prvom a druhom polroku 2008. Kým v prvom polroku malo tempo rastu stúpajúci trend, v treťom a najmä štvrtom štvrťroku 2008 a začiatkom roka 2009 tempo medziročného rastu bolo nižšie alebo negatívne.

Vývoj stavu úverom podnikom a jeho medziročné zmeny

-	Zdroj: NBS.
-	Údaje sú v mil. EUR.
-	Na ľavom grafe je objem úverov podnikom, na pravom grafe percentuálna medziročná zmena stavu úverov podnikom

K celkovému poklesu tempa rastu úverov výrazne prispel aj pokles dopytu po nových úveroch zo strany podnikov. S poklesom produkcie a odbytu a hlavne negatívnych budúcich ekonomických vyhliadok, podnikový sektor znížil dopyt po financovaní z bánk. Takmer všetky banky v sektore zaznamenali pokles záujmu zo strany podnikového sektora. Dopyt klesal v sektore veľkých korporátov ako aj pri malých a stredných podnikoch.

Zmeny v dopyte podnikov po úveroch

Zdroj: NBS, Dotazník o úverových štandardoch
Údaje sú uvedené vo forme čistého percentuálneho podielu, kladná hodnota znamená zvýšenie dopytu
Zmeny dopytu vyjadrujú subjektívny pohľad bánk

Banky sa všeobecne pri poskytovaní úverov začali v druhom polroku 2008 správať podstatne opatrnejšie. Dôvodom bolo najmä negatívne vnímanie budúceho ekonomického vývoja a najmä rizikovosť určitých odvetví, voči ktorým majú vystavenie. Dôvodom na prísnejšie podmienky bol aj nárast cien medzibankových zdrojov, ktorých výška má významný vplyv na úrokové sadzby na úvery podnikom. 
Banky začali vo väčšej miere rozlišovať možnú rizikovosť sektorov a podstatná sa pre nich stala prehľadnosť a návratnosť peňažných tokov. Obozretnosť bánk sa prejavila na viacerých parametroch podnikových úverov. Prísnejšie podmienky požadovali banky pri rôznych zmluvných podmienkach úverov. V sektore nehnuteľností sa to prejavilo najmä v požiadavkách na výšku kapitálového podielu investora, zmluvnú obsadenosť priestorov a pod. Všeobecne banky, či už v sektore nehnuteľností alebo iných sektoroch, kládli väčší dôraz na istotu návratnosti peňažných tokov. Banky sprísňovali požiadavky aj na zabezpečenie. Požiadavky sa sprísňovali nielen pri nových úveroch, vo viacerých prípadoch banky požadovali dozabezpečenie pri existujúcich úveroch.

Zmeny úverových štandardov na úvery podnikom

-	Zdroj: NBS, Dotazník o úverových štandardoch.

Čisté úrokové rozpätie podnikového sektora sa medziročne znížilo. Najdôležitejšími faktormi vplyvu boli vývoj objemu úverov a úrokových mier. Objem poskytnutých úverov podnikom v závere roka po období rastu citeľne poklesol. Rovnaká bola aj situácia pri úrokových mierach, už v novembri viaceré banky s významným portfóliom úverov pre podniky znížili úrokovú mieru na tieto úvery, zvyšné ich nasledovali v decembri.

Graf Úrokové rozpätie bankového sektora z podnikového sektora

-	Zdroj: NBS.
-	Úrokové rozpätie je definované ako rozdiel medzi podielom výnosov na aktívach a podielom nákladov na pasívach pre daný sektor.

	Február 2008	Marec 2008	Apríl 2008	Máj 2008	Jún 2008	Júl 2008	August 2008	September 2008	Október 2008	November
2008	December
2008	Január
2009	Február
2009	
úvery podnikom - prevádzkové	5,0	5,2	5,5	5,3	5,1	5,4	5,6	5,4	5,5	4,0	4,0	3,1	2,6	
úvery podnikom - investičné	5,5	5,7	5,3	5,6	5,8	5,9	5,6	5,8	6,1	5,3	4,7	4,2	5,0	
úvery podnikom - na nehnuteľnosti	6,1	6,1	6,2	6,2	6,3	6,5	6,2	6,3	6,2	5,5	5,0	4,3	4,8	
Tabuľka: Úrokové sadzby na novoposkytnuté úvery klientom
-	Zdroj: NBS
-	V  tabuľke sú údaje za úrokové sadzby v percentách pre nové úvery poskytnuté v EUR a  nové úvery poskytnuté v roku 2008 v SKK prepočítané na EUR konverzným kurzom 1 EUR = 30,1260 SKK
-	V  tabuľke sú uvedené predbežné údaje

Obmedzenie z hľadiska likvidity

Ako reakciu na prejavy svetovej finančnej krízy prijala NBS niekoľko opatrení na ochranu slovenského bankového sektora a zaistenie jeho stability. Jedným z nich je aj nariadenie, ktoré má zaistiť dostatočnú úroveň likvidity jednotlivých bánk na ochranu pred nadmerným poklesom likvidných aktív. Ide o ukazovateľ likvidných aktív, ktorým sa rozumie pomer súčtu likvidných aktív k súčtu volatilných pasív. Tento ukazovateľ nesmie klesnúť pod hodnotu 1. Na vyváženie vkladov verejnej správy, podnikov, bánk i obyvateľstva a iných záväzkov musí banka držať dostatočné množstvo likvidných aktív, teda hotovosti, vhodných cenných papierov a aktív splatných do jedného mesiaca. Preto môže mať likvidný ukazovateľ vplyv na poskytovanie dlhodobejších úverov, keďže fixuje istý objem likvidných aktív.

Rast pasív môže byť spôsobený zvýšením krátkodobých (splatnosť do jedného mesiaca) alebo dlhodobých záväzkov. V prípade rastu vkladov tak narastú aj likvidné aktíva, ktoré by mohli banky využiť na poskytnutie nových úverov. Keďže sú však viazané obmedzeniami, ktoré vytvára ukazovateľ likvidných aktív, istá časť z týchto novozískaných aktív musí byť uložená len ako rezerva.

Predpokladajme teoreticky, že krátkodobé vklady narastú o 10%. Za tohto predpokladu si rozoberieme tri scenáre:
a) banky sa budú snažiť udržať hodnotu indikátora na pôvodnej úrovni
b) banky znížia hodnotu ukazovateľa na 90% súčasnej hodnoty
c) všetky banky znížia hodnotu ukazovateľa až na hraničnú hodnotu 1

a) Pri snahe o fixáciu ukazovateľa na pôvodnej úrovni by podiel novozískaných likvidných aktív fixovaných ukazovateľom dosahoval priemerne v sektore takmer 55 % novozískaných likvidných aktív. Ak by sa banky rozhodli využiť celých zvyšných 45 % na poskytovanie úverov, celková výška poskytnutých úverov by sa zvýšila o 4 %.

b) Keďže veľká väčšina bánk má hodnotu ukazovateľa na dostatočne vysokej úrovni, môžu si dovoliť nechať ho mierne klesnúť a využiť väčšiu časť získaných likvidných aktív na poskytnutie nových úverov. Pri znížení ukazovateľa na 90% súčasnej hodnoty by podiel novozískaných likvidných aktív fixovaných ukazovateľom dosahoval priemerne v sektore už len necelých 26 % novozískaných likvidných aktív. Celková výška poskytnutých úverov by mohla vzrásť o 13 %.

c) V poslednom prípade, pri predpoklade zníženia ukazovateľa všetkými bankami až na hraničnú hodnotu 1, nastáva najväčšia možnosť využitia novozískaných likvidných aktív. Podiel novozískaných likvidných aktív fixovaných indikátorom by dosiahol v sektore len niečo vyše 13%.  Dopad na možnosť poskytovania úverov by bol tiež markantný, celkový objem úverov by mohol vzrásť až o 30 %.

Obmedzenia z hľadiska požiadavky na vlastné zdroje

Regulácia kladie na banky okrem požiadaviek na likviditu aj požiadavku na dostatočnú výšku vlastných zdrojov. Napriek postupnému zvyšovaniu vlastných zdrojov v bankovom sektore od roku 2007 primeranosť vlastných zdrojov neustále klesá a k decembru 2008 dosiahla hodnotu 11,1%.

Slovenský bankový sektor je relatívne koncentrovaný, tri banky s najvyšším podielom na podnikových úveroch poskytovali ku koncu roka 2008 až 50 % všetkých úverov podnikom. Práve tieto banky dosahujú v sektore nižšie hodnoty primeranosti vlastných zdrojov.

Z predbežných údajov k 31. decembru 2008 vyplýva, že objem kapitálu je v súčasnosti v bankovom sektore o 39% vyšší ako je požiadavka na vlastné zdroje, to znamená, že rizikovo vážené aktíva bánk by mohli vzrásť o 39 %, aby banky hranične spĺňali požiadavku na vlastné zdroje. Za predpokladu, že by všetok voľný kapitál bol použitý výlučne na rast úverov podnikom a ostatné aktivity by stagnovali, mohli by úvery podnikom vzrásť o 87,6 %. Pokiaľ však zoberieme do úvahy iba tri banky, ktorých podiel na úveroch podnikov je najvyšší, úvery podnikom by mohli vzrásť približne o 3 mld. eur (19 %) a tieto tri banky by sa dostali na hranicu požiadavky na vlastné zdroje. Pokiaľ zoberieme do úvahy päť bánk, ktorých podiel na úveroch podnikov je najvyšší (spolu predstavujú 65% všetkých úverov podnikom), úvery podnikom by mohli vzrásť približne o 5,6 mld. eur (37 %). Zároveň by banky nesmeli zvyšovať iné rizikovo vážené aktíva, napr. úvery domácnostiam.

Dá sa očakávať, že banky budú svoj kapitál šetriť na prípadné straty z existujúcich úverov, ktoré očakávajú a nebudú poskytovať úvery až na hranicu požiadavky na vlastné zdroje. Schopnosť bánk poskytovať ďalšie úvery tak do istej miery závisí od vôle materských inštitúcií poskytovať našim bankám dodatočné vlastné zdroje na pokrytie rizika z týchto úverov.

Graf: Vývoj vlastných zdrojov a primeranosti vlastných zdrojov

-	Zdroj: NBS
-	Hodnoty na zvislej osi sú zobrazené v mld. EUR